C)t(e§ani:e&e; 
jjafT^nfce Trm, eeb ^ecrf S^oraar^ SBe^^nbeife 
ogfaabcgpnbe nicb atctif«Ct2 et npt £09 aføplint. Dette 
i)0}:tv fflfllÆRgc fotti ^Jarnten cg ØceApfet beforcrer den 
rc|!ere ^Jegetation; men bet bebøcer Oen ringere @rab af 
?3fgetQtion/ fom^ar Øteb om 53 interen/ forat ^raetree« 
lerne funne opnaae bere^ fuJDfomne Dannelfe^ og ber# 
nteb ben nøbbenbtge Øtprfe, efler fecab bt falbe ?[)jfoben^ 
fceb. Dette er grunbet paa (erfaring, gj^loeé Srteet 
cm 5Jintercn, faa bifle be ft^ft anfatte £ag btrre tabte. 
S5ii&er ^r«et berimob f?aaenbe til om goraaret, ba bet 
cirffommere £ib begpnber/ og bet n« forlbeé før en np 
£f?ing bar enfat (tg og »Slabene creuboiflebe/ faa bil bett 
SD?(rngbe af @afcer, fom bet ba inbebolDer^ tjene til at 
ijtforbre be ftbjle ^agé fulbfomrte©?oben^eb/ ifcer berfont 
man til famme ^ib afbarfer treef. ^bié man inbben« 
ber^ ot bet ^Beb, fom 6ef)anble^ paa benne 2^aaber er 
ttbfot for at faae Øpreffer^ forbiøaften i be inbreDele 
itu let fan 6ortbun)!e^ ^bilfet bet cm Binteren f<p(bebe 
itu faa meget er unDerfajiet; faa unbgaaer man olbelc^ 
betce Onbe, berfom man om goraaret ofborfer afle be 
l^ræer inbtil s^ronen/ fom mon bil fa?lbe, og laber ben; 
(taae pao $HoDen til en for Slr&ejberne bcqbemmere tib. 
Sntet nnt£ag bil na anfatte (ig^ og bet er fanbfpnligt, at 
JRa’ringéfaften i bil 6ibragc til De (tbjle anfatte 
gagé fulbfomnere S[)?oben{)eb. Dog maa ^eroeb motri 
USf ot berfom iglabene begpnbe at biéne før Binteren/ 
t'ør Srojct firajr fitlbcé. 2)U ^amcl6 og ^ujfor.i 
(fjønne gorføg i benn« ^Jenfeenbe bcfr«ftc fulbfommeii 
Sfjigngi)«ben af boab jeg f)it bar onfort. 5 Ken ligefom 
itubette er pberft bigtigtf buor ?r<serne jTulbe anbenbetJ iil 
fj^pgaina^ ellec anbet Øabntømmer/ faa er bet ogfaa bts 
fi«ftet faabel bcb alminbelige 3agttagelfcr, fom beb bu 
recte gorføg, at olt ©ranbebeb, fem fttlbeé i øaften# 
giber en langt bajere @rab af Barm«/ enb Btbec a{ 
^ t s famme 
