5 Clasf. Triandm. 
g ar enavia (Sand -St.) de neåerfit ftna-. axen arq 
•åtfkilda: fitta innoni ett bladlikt fkarm, Jiraet 
trekantigt, ii. ^ , ,r „ l 
y. i fand r.s. ILjy tjocka ax, langa ledjulla , kry- 
panäe rötter. Ledarne hårige likfom med Jvarttbrmt 
tagel omgifne. Bl.Jkårmen korta. Bl.fodrens fjall 
län:yfpetlade. Stånd* 2* 
H:n at dämpa Uygfand med. r 
„ diflicha Fl. 2. e. med äggUka fm5-ax , naftan at 2 h- 
dor.. Liknar C. muricata; meti har ljufare bl ax , hart- 
ga rotter. F. i jlenhackar. K:!s C. dijlkha Hudf. St. 2 . 
^ __ leporina {Uar-St.) fma-axen aggformiga, fit- 
ta nåra livarandra, Ikiftevi:^, utan fkaft och 
blomfkarm. ti. 
V. på ängar a. BL i ^wiii. Har brunaktiga, något 
tjocka ax, s, 5 pä livart Jtrå : har morkcire ax ån 
föregående: [må -axen åro i början cglindri/k.e , blifva 
fe\i äggriipda. Car. ovalis Gooden. ar Jamma. 
H:n (!u I. f. i- b. o. 
JO — viilpina (Råf-St.) axet dubbelt -fammanfatt 
(fma~axen grenige) af åggforrnige ax, nedtil at- 
Ä-ilda: uptii ^bltr 1^.. 
V. på våta jiållen a. BL i Maji , ffunii. Har hvas- 
fa jkantige jlrån, axlik hLvippa, ofta med blad vid 
de nedre fmå- axen : år bland de Jlorre Starr - arter. 
Stånd. 2. 
H:n (k. i. g. i. li. r. f. o.) . , a 
•ji') __ med uddiga fröhus. Liknar Car. muricata A. 
m — intermedia Fl. Sc. har de nedre fmS • axen myc- 
ket ätfltilda och med länga bl.fltärm. Jxpt fmalare 
än på förra (vulpina): v. pä mager kärrjord. Har 
ftundom fvartaktige fmå - ax (då de mogna) ^ och frö- 
hus 2klufne , något utfparrade. Bl.Jkårmen langa Jotn 
hela axet. . 
C) — med l.^nga, flaka ax, r. v. på Jkuggrtka karrangan., 
■Anm, Knapt varierar någon växt få mycket fotn den- 
na: oti man ville antaga fina Ihiljetekn, kunde inän- 
