XXXI 
fer man efter, om piftillerna åro gallhonor eller frukt- 
bärande. Defs ordningar äro: 
I Syngenefta ceqvalis (lika Svågerhg) når många ftnå 
blomfter, fom hvart och ett åro med flåndare och pi- 
ftilier forfedda, finnas inom gemenfamma blomfodret. 
Denna ordo underdelas i: 
a) De fom ha blomfter med utdragen fida (blomkronor- 
ne tunglika.) Setniflofculoji Tournef, F. 5 r- 3. 
b) Blomftren likform. pipiga F. 24. Flofculoji l, Dijcoidei. 
a Syngenefia fpuria (Polygamia Linn.) när tväkénade 
fmå blomfter fitta midt uti blomman (difcus,) men 
honblomfter (fom ej hafva ftåndare) omgifva kanten 
(raäius) och det iker på 3:00 fått: 
a) når honblomftren i kanten ha märken och frambringa 
frön lika fom i dilken : k:ls Polygam. fuperflua. Linn. 
b) nir honblomftren i kanten ej ha märken och kunna 
ej frambringa frön. — Pol, frujlranea, 
c) når honblomftren i kanten ha märken, men de tvä- 
könade i dilken äro utan, och fåledes de i kanten 
endaft frambringa frön. — - Polygam. necesfaria. 
Anm. Denna underdelning är fvår at iakttaga för ny- 
begynnare: Lättare torde vara at dela denna or ao 
(Syngen. fpmia) fåforo föregående uti: 
a) Difcoidei dä alla blomkronorne åro likformiga. 
b) Radiati då de i kanten äro med utdragne bl.kronor, 
men de i dilken pipiga. fiofculofi. F. 50. A. 
3 Syngenef. fegregata , då blomftren innom allmånna Bl. 
fodret ha fårlkilt bl.foder. 
Anm. Monogamia L. då endaft en bl:a år på bl.fåftet 
Knapparne hopfittande (ej hopväxta) och fröhufet med 
flere frön — fe Pentandria. 
SlÅgterna eller örtfagen beftämmas af fröredningens 
delar och deras tåckelfe, någorlunda af växtens utfeende. 
Arterna (fpecies) af alla växtens delar, deras antal, 
läge, fkapnad eller förhållande fins emellan (numerus, 
fitus, figura & proportio.) 
Anm. Artförändringar, urarter (varietates) äro fädane då 
visfa delar af växten antingen fördubblas eller uteflutas, 
eller desfe vifa fig ovanligt ftora , länga &c. fom of- 
taft härrör af förfet eller för mager jordmon, af ftör- 
re eller mindre värma, olika luftftrek, väderlek, m. m. 
SCHE- 
