XXVIi 
och bevara fron likfom ett fröhus, kallas vanligen 
kotte (ftrobilus.) 
4 Blomhufvud (capitulam) då många blommor fitta tått 
tilfammans, på korta blomlkaft och ha Ikapnad af ett 
klot eller hufvud t. e. Fåpling. 
Anm, Desfe capituh åro ej annat ån klotrunda blom- 
ax, fom fitta i toppen af blomftångeln, 
Glomeruli åter kallas hopklafade blommor, fotn fitta 
på fidan. F* 56. c. 
^ Blomflock eller P ar afoll- blomning (umbella) kallas,^ 
når likfom ur en medelpunkt, i toppen af fijelken, 
utgå flere blomfliaft F. 40. d. d. År ofta famman- 
fatt, få at hvart blomfkaft åter fordelar fig i en liten 
blomflock (umbellulaO år mårkeligaft i Fentandria 
digynia. 
Anm, Om blommorna, fom fitta i kanten af flocken, 
åro olikformiga, (med långre kronblad ån midt i,) kal- 
las den radiata, likafom i Syngenefia, 
6 Cyma kallas ett blomknippe eller j/?or/2 , hvars blom-^ 
flcaft vål gå ut ifrån en punkt, men åter dela fig u- 
tan ordning uti fmårre blomlkaft, fom åro olika fto- 
ra: Liknar umbella nedtil, 
7 Blomkrans (verticillu«) då flere blomfkaft, gå ifrån ett ^ 
ftålle, ringvis omkring fijelken t. e. i Didynamia gy- 
mnofpermia, 
8 (fpica) år ett gemenfamt utdragit fåfte, hvarpå ^ 
blommor långsefter, utan fkaft, fitta. 
Anm. Rachis kallas fåftet på en del grås, då blom- 
morne åro utan fliaft och i firået likfom inflmrna och 
med ett fafi fjåll utanför tåckta. t. e. Råg, Korn. 
9 Blomklafe (racemus) år gemenfamt fåfte (merendels^ 
enkel blomftångel,) liknande ett ax, hvarpå alla blom- 
morne vore utdragna och med korta Ikaft förfedda. 
F. 39. a. a. Har måjl lutande Jlällning och fidovis 
fittande klafe^ 
Blomfpira (corymbus) har blomklafe i toppen , liknar 
den förra , men blomfkaften åro långre och i lika 
proportion om h varandra ftålda: t. e. ÄH/- eller Rofve- 
fpiror. Förekommer i Tetradynamia. 
3.0 Blomvippä, Blomru/ka (panicula) har grenig blom- 
