XXVI 
fSr taga faftare rotter, då det affaller. F. 57. b. b. 
Svarar emot moderkakan hos djuren. 
Til Fröns Bihang råknas: 
X Krus (corona) år kronlika taggar, fåfom ett vidhän- 
gande foder: upkommer måft af Pijlillen, fom torkad 
qvarlitter. 
a Fjun (pappus) år en fjäder -eller hår -lik tofs, h var- 
med fröet, mogit, bortflyger. F. 48* A. 
3 Vinge (ala) en vidfåft hinna: tjenar til famma åndamåU 
4 Stjert eller borfl (cauda) en fintrådig tilfats i åndan 
af fröet. 
5 Krok (hamns) en krokig tilfats, hvarmed fröet fåfter 
fig vid förbigående Djur at derigenom utfås. 
III. FÄSTET, Blomningen (Receptaculum , Inflore- 
fcentia.) Ger tilkånna fåttet, huru Frorednmgen 
år fåfi: vid ortftåndet. Af fådane mårkas: 
I Enfkilt Blomfåfte (receptaculum proprium) Egenteliga 
ftållet, dår hvar och en blomma fitter fåft på fitt fkaft. 
Q, Gemenfamt (recepU commune.) Då många fmå blom- 
fter fitta, utan Ikaft, på ett utvidgat fåfte: år mårke- 
ligaft i Syngenefia. Dår finnes det ibland bart (nu- 
dum) ibland med fjåll (paleae) befatt. F. 48. B. Hvar 
och en liten blomma kallas hår blomfier. 
Anm, Når många fådane blomfter fitta tilfammans och 
utgöra likfom en enda blomma (innom gemenfamt 
blomfoder) kallas blomman fammanfatt (compofitus,) 
F. 51. a. 
Om desfa fmå blomfter ha hvardera fmå fkaft, heter 
blomman adgregatus, fåfom i Tetrandria. Mårk: Då 
åro knapparne åtfkilde (ej fammanvuxne.) 
3 Hänge (amer>fum) år ett knopplikt och utdragit ge- 
menfamt blomfåfte. 
a) För Jlåndare (ftaminiferum) Strångarne fitta flock- 
vis inom en fort fjåll eller fiias och åro merendels 
vid bafis hopväxta. Hela fåjlet bortfaller efter blom- 
ningen tillika med knapparne^ t, e. på våra vilda Lof- 
och Barr -tråd. 
b) För pifliller (piftilliferum,^ Defs fjäll tilhårdna 
och 
