xxin 
a) Klo Cungvis) kronbladets nedre och fmalare del , hyar- 
med det fitter fSft. F. 27. b. 
b) Skifva (lamina') defs öfre utfpända del (motfvarande 
brämet af en enbladig blomkrona. F. 27. a. a. 
Anm. Om Blomkronan har flere olikformiga kron- 
blad (kronblad. 4, olika ftora,) fåfom i Diadelphia 
F. 25. märkes derpå: 
a) Kålen (carina,) det nederfte bladet (är likfom famman- 
fatt af 2:ne) inneflutande ftändare oeh piftiller. F. 25. d. 
b) Seglet (vexillum; det 6fre, emot kolen ftående, kron- 
bladet (är vanligen ftorft.) F. 25. a. 
c) Fingarne (alse) 2:ne fidoblad, fittande p.ä hvardera fi- 
dan om kölen. F. 25. b. b. åro vanligen minjl. 
Blomman hos Lichenes: 
a) Tuberculum, en knål eller kullrig fröredning. 
b) Scutellum en kullrig fröredo. med upböjd kant. F. 30. a. 
c) Pelta en flat fröredn. fäft i bladets brådd. 
Hos Mosforne (Mufci) är blomman likfom en knapp 
(anthera, capfula.) F. 29. b. 
Hos Svamparne (Fungi) en hatt (pilens), hvars frö- 
redning år på nedre eller inre fidan. 
II:o HONUNGSHUSET (Necflarium) Sr det^rum i 
blomman, hvareft honungs-vStfkan (en lot faft, 
fom formenes indragas i fron til deras under- 
håll) famlar lig. 
År til fkapnad olika : litter ibland får/kilt , ibland pS 
kronbladen, ibland baktil ur blomkronan utväxt lik- 
fom en fporre (calear.) F. 26. c. eller är: 
a) glandellikt, fom ett faftfullt fjäll. 
b) kappelikt (cucullatum) litter då Ikildt från de öfrige de- 
larne af blomman. 
c) cylindri/kt fom ett litet rör. Åfven 
d) fom en fall (plica) innom eller vid balls af bl. kronan. 
e) gropigt en båla på en eller annan del af blomman. 
3 STÅNDARNE (Stamina) aro växtens hanar, el- 
ler den blommans inre del, hvarell FråmjoUt 
(Pollen) tilverkas. Ha a:ne delar: 
a) Strån- 
