XIX 
k) rotblad (radicale) fom Utter vid roten, Fig. gr. c* 
/) ftjelkbiad (caulinutn) — på ftjelken. F. 51, b. b. 
Anm, De of riga bladnamn^ fom torde förekomma ^ äro 
mindre [våra at forjlå: Kånms af blotta nämnandets 
Härom kan annars läfas v. Linncs Philofophia 
Botanica. 
IIL Öfverkladningen (Pubefcentia &c.) Hvarje- 
handa en orts ofverdrag, fom kan liknas vid: 
X Hår, hvaraf Pili o långa, Fillus, Pubes , mjuka 
hår. Hirfuties Jlrafva, glefa. Ludd (tomentum) hvit- 
grä, tåta ^här af knapt fynlig logg. Ull (lana) krökta 
hår. Skagg (barba) länga, jämt gående (paralleli.) 
Cilia hår i kanten. F. 45. 
Strigce något ftråfva borftlika hf.r, fom lättare brytas 
än böjas. Setce tagellika hår. Arijice agnborft på 
gråfens agnar; kallas af fomlige fnårp. Stimuli Gad^^ 
dar, flickande eller brännande bår, likfom på nåsflor, 
O. Krokar (bami; ha krökte fpetfar, ftundom med huL 
lingar (glochides.) 
13 Glandler (glandulae.) vatnkåril (utriculi) äro fmå vårt- 
lika biåfor, fom utfila en ört-våtlka. 
4 Senor (nervi) åro enkla, långsåt gående ftrångar i 
bjaden. F. 59. c. 
I Ådror (venas) åro fådane, fom greniga fig; defs uphöj- 
i ningar fynas båft på bladens undre fida. 'F. 45. 
5 fjåll (fqvamae.) Se p. XXI. 
Piggar (murices) äro fpetfige knölar. 
6 Hinnor (tunicas.) 
IV. Bihang (Fulcrum) Tjenar at förena eller Hodja 
visfa vaxtdelar. Dertil höra förnamligafl : 
I Blomjkaft (Peduncnlus) fom förenar blomman ,med 
ftamtnen och är ofta gemenfamt för flere blommor. 
Enfkilt blotnfkaft (pedicellus) år en mindre del fom 
går til en enda blomma. 
Anm. Emellan Scapus och Pedunculus år foga fkilnai 
Scapus kallas då den går från roten, och pedunculus 
da den går från Jljelken. 
)oo( 3 
S Blad^ 
