XVIII 
tet fSfter pS ömfe fidor, ISngsefter fig, flere fmS- 
blad. F- 53, 54- Desfa fmohlad åro altid tujidigt 
fittande oftajl med fmå bladfkaft. 
Anm. Ett oylikt parblad kan vara dubbelt och mf.ng- 
dubbelt parbladigt. F. 52* 65* Då bladflcaftet fMedes 
delar fig, kallas bladet grenigt, och månggremgt 
( decoihpofitum & fupradecompofitum. ) ParNadig- 
heten år ftundom med uddeblad (cum impari.) F. 53. 
ftundom utan (abrupte - pinnat.) F. 52. ftundom med 
klånge (cirrhofum). F. 54. b. ftundom med visfa ra- 
der ftörre blad (interrupte pinnatum) F. 60. 
5:0 Efter läget eller fällningen kallas bladen: 
a) emot hvarandra fittande (oppofita) då 2:ne blad-fa- 
fien på ftjelken fvara emot hvarandra F. 55- 38- c. c. 
h) i krans eller ring (verticillata, ftellata,) då 3, 
4 &c. blad fttta omkring ftjelken emot hvarandra. 
e) fkiftevis fittande (alterna) då det ena bladet fitter hö- 
gre, det andra lågre. F. 39. 
df tufidigt -{åmchä) då de fitta blott ät a;ne fidor. F. 36. 
2 -tradigt (bifaria, 3faria) då de fitta i 2, 3 rader 
^ korsvis (decusfata) då de åro få ftålda emot hvaran- 
dra, at, når man fer ftjelken ifrån fpetfen , föreftålla de 4 
rader, iVdr åvo få Jittafidc ^ kMas dt brachiati. 
t) firbdda (fparfa) då bladen fitta omkring ftjelken utan 
någon vifs ordning. 
/) nedlöpande (decurrens) då fidodelarne af bladet gä 
långre ned på ftjelken än bladlkaftet med fitt fafte; 
(ibiand blir ftjelken deraf kantig och likfom bladig.) 
F. 54. c, F. 49. a. 
Slidlikt (vaginans) då ba^ts omger ftjelken likfom en 
balja eller flida. På grälen, a. ^ , , . . , 
s) omfattande ftjelken (ampiexicaule) da bladet är utan 
* bladlkaft (fesfile) och fidodelarne omge ftjelken (ej 
h) 'genomhårat (perfoliatum) når ftångeln går hkfom 1- 
genom bladet. Bladets kant år rundt omkring ftjel- 
ken hopvuxen, t. e. CaprifoHum. 
i) fköldlikt (peltatum) då bladfitaftet fitter fåft näftan 
midtpå bladet, på defs fida (ej 1 kanten.) F. öo^^b. 
