XVI 
Anm. Om iiptil infkurit heter det obcordatum. F. 79. 
/) månlikt (iunatum) njurlikt med fpetfiga flikar. F. 44. B. 
m) pil- likt (fagittatum) Sr hjertlikt med fpetfiga flikar 
(år nåftan triangelformigt.) F. 44. A. 
n) fpjutlikt, eller uddigt fom ett fpjut (haftätum) år lan- 
fetlikt eller aflongt med 2:ne utftSende flikar nära 
bafis. F. 5Ö. b. 
0) flikigt, klufvit (lobatum, fisfum") ett blad, fom är nå- 
got delt (måft til hälften.) F. 39. b. 62, 
Det forra i äggrunda, det fenare i jämnbreda flikar. 
p") delt (partitum) klufvit mäft til bafis. 
q) fingerlikt , handlikt (^digitatum, palmatum) delt nS- 
ftan fom fingrar på en hand. F. öi. 
2:0 Efter bladets brädd eller kant (margo.) 
a) fågat (ferratum) dä i brädden äro uddar eller taggar 
likfom pä en fåg. F. 57. c. 39. b. 
Dubbelt -fågat år dS pä defs ftörre infågningar äro 
äter fmärre. F. 58. 
b') naggat (crenatum) dä uddarne ej vetta ät en fida längs 
efter fom pä en fåg, utan äro lika ät bäda fidor.F.34.B. 
c) tandat (dentatum) defs uddar fitta ett ftycke ifrSa 
hvarandra. F. 43. 
Groft-tandat (finuato- dentat.) dä uddarne äro ftora, 
utdragne. F. 49. b. Kallas äfven bugtiga (finuata.) 
Småtandat (denticulatum) dä de äro ganlka fmä. 
Hårbråddat (ciliatum.) F. 45. &c. Cartilagineufl (car- 
tilagineum) med härdare ämne i eller omkring kan- 
ten. Brädden fer dS bräflr- eller hinnaktig ut. 
d) rundtaggadt, rundflikiga (runcinatum) är likfom fam- 
manfatt af flere pil -lika blad (defs uddar äro framtil 
rundade, baktil tvära.) F. 47 * 
e) tyr-taggadt, lyrflikigt (lyratum) är fpjutlikt med fle- 
re utftående flikar nära bafis. F. 46. 
f) partaggadt, pinntaggadt (pinnatifidum) har fidofli- 
kar fr>m fvara emot hvarandra (parbladiga eller med 
djup!» fidoinlkärningar.) F. 51, b. b. 
g) taggit, uddtaggit (fpinofum) kallas egepteligen dä 
uddarne fluta fig i en ftyf fpets, fom pä TiflåL 
3:Q i 
