XIV 
c) jlyf (rigidas) då den fnarare låter bryta ån boja 
, fpänd , år lodråt eller rak utan böjning. 
d) flak (laxas) kan knapt båra fin egen tyngd. Pro- 
cumbens nedliggande, decumhens nedtil, vid bafis, up^ 
flående, men fedan hvilande på jorden (kulliggande.) 
é) up/ligande (adfcendens) går i krok upfore, defs ne- 
dre del år kulliggande på jorden och defs grenar el- 
ler ofre del rak och upftigande. F. 35. 
f) utbredd (diffufas) har utfpridda grenar. 
g) krypande (repens) år på jorden nedliggande och flår röt- 
ter, F. öo. a. År ofta refvig (farmentofi) fom på fmultron. 
h) flingrande (volubilis) kringböjd, och det antingen åt 
vånfter fåfom Humble eller åt höger fåfom Turki/kd 
bönor. Mfirte då altid ha flod» 
i) trind (teres) då den inga kanter har. 
k) flat (Isevis) då derpå inga ftrimmor (ftrise) eller fåror 
^ (ful/ci) finnas. Striatus då den år fint råflad. &c. 
/) flraf {fc2ihev) betåkt med korta, ftyfva hår eller knölar. 
m) /karp elter taggig (muricatus) med uddar öfverdragen. 
n) toppgrenig eller alftrande (prolifer) då ifrån centern 
af ftjelkens topp allenaft grenar årligen eller gradvis 
utgå fom på Tallen. 
d) kb^nnedelt, tudelt (dichotomus) då delningen Iker i 
tu och tu. 
p) knåfull (geniculatns) afdelad vid fina leder eller krök- 
ningar med tjockare ringar eller knölar, Ledfull (arti- 
culatus) fem på gråfen. Ledfri (enodis.) &c. 
Anm, T anfeende til delningen kunna grenarne, vara 
fajligiati^ vid en lika högd: eoarStati hopdragne^ 
tryckta likfom intil ftjelken: patentes utftående, eller 
Snnu mer utbredda divergentes , deflexi, nedböjde, m.m. 
Qvijlar kallas grenar af tråd och bufkar. 
3 Fot (ftipes, caudex) kallas bålen på Palmtråd. 
Svamp -fot (ftipes fungorum) kallas fvampars neder- 
fta del, fom år under hatten. F. 67. a. 
Stipes kallas ock den delen af ormbunkar^ fom up- 
pehåller ftambladet (fröns.) F. 36. a. Men märkes 
at denna år merendels bladfkaft, ty deras flarn öfver- 
ftiger fållan jordbrynet 
Annu Om ftaromen felas kallas växten acaulis. 
IL Bla^ 
