XI 
Vid flåndarne märkes, at deras antal varierar under- 
ftundom. NSr fS hSiider, fer man efter det antal, 
fom är mäft lädande, eller ock, om man af nägot yt- 
tre kännetecken (habitus) kan fora orten til fina fläg- 
tingar, dä man likfom efter en Methodus nuturalis- 
kan den famma upfoka. 
De Sven(ka vaKter, fom efter en naturlig indelnings 
Method kunna uptagas, låras båft genom ofning. Man 
iakttager visfa naturliga ordningar endaft til hjelpre- 
da a) dår vaxterna tyckas afvika från det vanliga an- 
talet af ilåndare b}. Hufvudfakligen mårkes, at man 
dermed ej låmnar Sexual- M':thoden (efter antalet,) utan 
uptager hvar och en ort på det ftålle, hon kan fokas 
enligt den famma, med hånvisning til fitt råtta rum. 
Af denna grund har jag vågat på några ftållen gå 
ifrån den vanliga u[^ftållnings kedjan, (det torde råknas 
mig til fel,) men jag har gjort det for at låtta nybe- 
gynnares arbete vid visfa våxters examinering, dår ftån- 
darne variera och man af likhet med andra orter, fom 
man til åfventyrs kånner, kan låttare hånfora Våxten til 
fin Clafs ån efter fråodarne. 
Men innan jag går til våxternas claslification , ac 
nödigt at forft förklara våxternas fårnåmfta delar och 
de hårvid brukeliga konftord. 
OM 
VÅXTERNAS 
ALLM J N NA DELAR. 
Vaxternas delar aio hufvudfakeligen : 
i ROTEN, 3 STAMMEN. 3 FRÖREDNINGEN. 
Desfe delas äter i fmårre delar, fom hvar ha fina namn. 
I RO- 
a) Efter vår ftore v. LiNNés råd: occulte cönfulendus eft 
habitus. 
h) Hålften af antalet faknas i vlsfa ordningar: få at y ftån- 
dare åro f 5 r lO, 3 for 6, 2 för 4 och hos några örtflag 
▼ariera J och 4, 4 och y, eller deras dubbla antal 8 och 10. 
