X 
mylla, i hvilken federmera orter och tråd få 
karta fina fron och med tiden gora fjelfva ber- 
gen fruktbara. 
Deras rot, ftam och blad utgöra naftan ett. De för- 
torkas om fommaren af vårman, men qvickna Ster 
om höften: få lif den tid andra vaxter förfalla. 
Upväxa utan hjeriblad. 
9 SVAMPAR (Fiingi) Gora flutet på Våxt-Riket: 
framkomma hortetiden, efter regnväder, då an- 
dra orters froredning år forbi. Aro naturens tje- 
nare at bortfkaffa orter och tråds forvirtnade blad 
och rtammar, famt derigenom befordra en ny våx- 
iiingskraft. Froredningen år ej nog utredd. 
Upväxa utan hjerthlad. 
Natur niGASTE indelningen af vaxterna vore den- 
na efter hjertbladen, om man emellan de talrikafte Fa- 
milierna: emellan orter och trän (4, 5) kunde utfta- 
ka någon gråns; men, då de flågter, fom uti kallare 
Climat båra ortfijelk^ få ofta uti varmare mångårig och 
trådaktig ftam, måfte man efter andra antagna grunder 
indela vaxterna och urfkilja dem. Vi föija det förtråffe- 
liga LiNNEifka Sexual- Sy Jlemet ^ rådfrågande dervid de 
förbåttringar, fom i fenare tider blifvit gjorda af Profesf. 
och Riddar. C. P. Thunberg, Prof. Med. Doft. O. 
SwARTZ och andra berömda örtkånnare. 
CLASSERNA och indelnings -ordningarne efter det- 
ta Syjlem åro vål artificiella (med konft utan affeende 
på våxternas utfeende,) men konften år ofta omårkelig, 
och tyckes, fom man endaft låtit den råda, dåreft ingen 
Ordo af naturen varit nog tydelig. 
STÄNDARNE (ftamina) F. 20 a. a. utgöra grun- 
den til clasfernas beftåmmande: dels efter antalet, dels 
efter belkaffenheten. 
Pistillerna F. 20. c. göra grunden til ordningarne, 
efter deras antal och frö - ämnets belkaffenhet. 
Anm, Piftillernas antal räknas af ftiftens bajis; om 
fliften felas y räknas märkena. 
Anm. 
