S Clasf. Pentandria. / 91 
Munk -kål SodermanL Getkål ^ Blacken Smol. Måsf 
Upl. Klofving Medelpad, Getklåfver Jåmtl. Torfk- 
blad Ängermanl. Mifsne V.Botn. Korsbiåcker Dahl. 
Backeblad Skåne. Kråkfot V.Godil. m, m. 
M:n. Ap* k:ls TrifoL aqvaticum. Bladen berömmas 
fom magftårkande , och låra nåft Kinabarken til medi- 
cament förtjena båfta loford at fiårka en fvag maga. 
Brukas mot ikorbjugg, vatnfot, gikt, frosfor, mafliar 
och flera krämpor, dels fom thé eller decoél, dels 
utpråsfad faft, eller bladen pulfveriferade och tagne 
ibland andra krydder. Mot reformar, fkabb, och råt- 
får br:s decoél at tvåtta med, äfven mot ohyra i huf- 
vudet, famt at göra infprutningar dermed i fiftlar. Mot 
tnafkar bör hålft pulfver deraf tagas i ftarkt thé af 
bladen. Åfven kan nyttjas defs utpråsfade faft. lakt- 
tages, at hafvande qvinnor, eller de fom ha heftilk 
eller fvår bröftfeber och blodfpofetningar ej nyttja den- 
na , ty hos dem kan den vara formycket retande. 
H:n. (k. o. g. ir. foi, b. r. f o. b. ii.) Torr ratas den 
af håftar. For får och andra kreatur fom ha tvinfot, 
är den ganfka hålfofam. 
Bladen eller deras decoft br:s på dricka i ftållet for 
Humla, och fås deraf etf befkt fmakande, hålfofamt 
dricka likafom den Engelfka Portern. Dertil kokas 
bladen och af decoften hålles på drickat (då man van- 
ligen lågger på humlan,) få mycket, alt fom man vill 
hafva det befkt: litet humla kan ock tilfåttas. Up- 
täckandet håraf fe min beråttelfe H. J. 1790. ölet 
bör ej vara förftarkt, fådant fom Stockholms få kallade 
Weftmans öl, det blifver därigenom förmycket rus-> 
gifvande. Af roten beredes t Norrland nödbröd, un- 
der mifsvåxt, 
95 HOTTONIA. HOTTONIA, Hoter. 
I W, paluflris (Hottonia) Bl.flångeln mångblommig: 
Birrna fitta i krans, omkring ftångelnu % 
V. i vatn a. Bl:r i ^un. .^ul. Har hvit blfpira 
och hår like Uad^ fom åro altid under vatnet. 
H:n, (k.i. g.x, Loi. f.o. b.i.) 
96 DIA- 
