3o6 
8 Clasf. Icofändria. 
V. fä betesmark, a, Bl:r i ^mi, ^'ul. Liknar Potent, 
verna med gula blommor; men är mindre och med 4. 
kronblad (fållan 5) Jamt blad utan Jlifler: Smä -bla- 
den, de 3 ytterjla lanjetlika, fågade; de 2:ne neder- 
jla , fom omge Jljelken, åro infkurne , nåftan jklufna. 
Stjelken utbredd: Roten knålig, rödbrun, förenas 
med Potent, af Hr. Doci. Afzel. och kallas Poren- 
tilla Tomentiiia. K:ls Torment. erefta S. V. Stjelk. 
år fållan rak , utan kulifggande med utbredda grenar. 
M:n. Hf. Roten 5 r fl-arkt ftoppande: ber. i Rodfot, 
Diarrheer. Åfven i boikapsfjukdonnar. 
H:n (k. I. g. i. f. i. h.o. f. 11. b. 01.) Roten til garf- 
ning gör naftan bättre läder ån ekbarken. Med ro- 
ten tuggad färga Lapparne läder rodt. 
244 SIBBALDIA, SIBBALDSoRT. 
I S. procimbenr (Sibbaldsort) Bladen 3 delta, fmå- 
bladen i Ipetfen 3tandade: fljelken kulliggande. iU- 
V. i fjällen. Bl:r i ^ul. Har ganfka Jim, gula blom- 
• mor, flere Jdnifittande. 
245 GEUM, KUMMER, Neglikerot. 
a G. nrbammi. (Neglike- Kuminer) Bladen lyrtag- 
gade (lyrata:) Blommorne upråttftående : Frukt, 
klotrund, hårig, hvart fro raed en krokig borfl. Ti- 
V. vid byar. Bl:r i ffun. fful. med gula blommor. 
Stjelken rak, hårig. De neder fte bladen lyrtaggade, 
de öfverfla ydelta, nåftan hela, alla djupt - in/kurna 
håriga; blad/kärmen halft omfattande Jljelken. 
M:n. Af. kds Cariophyllata, Roten är fvettdrifvan» 
de och magftärkande , berommes mot frosfor. 
D:s I qvint. 4 gånger om dagen i annandags och nå- 
got mer i tredjedags frosfan. 
H:n (k. II. g. i. f. i. h.oi. f. ir. b. i.) Roten pä dricka 
gifver god fmak och hindrar fyra. 
— hybridum (Mönje-K.) bladen parbladige -och 
hårige fbm åkermönjan: Har brandgula blommor, 
trind fijelk. r. s. 
