256 II Clasf. Didynamia. 
V. vid vågar. Bålinge Upt. &c. r. Bt:r i Maji, 
^un. med flora blå blommor: Var ier. med purpur- 
och hvit färg: ofre läppen är lång, bojd fom en fka- 
ra: Bladen naggade, med jlorre och mindre infkår- 
ningar, Jlundom i kanten bågiga. 
H:n (k. o. g.i. f.ii. h.o.) 
3 — verticiUata ( Krans -Salvia) Bladen hjeitlika, 
naggade (mall tandade:) Stiftet liggande på bl. 
kronans nedre lapp. 'Zt- ^ 
V. pä åkerrenar, vid Linkop. &c. r. d*- ^ ^hr i §m. 
Aug. med blä blommor, är mindre ån joregående. 
307 ORIGANUM, DO STA, Mejram. 
i O. vulgäre (Berg -Dofta) har blomvippa, med 
naftan runda fmå - ax (eller liopklafade blommor.) 
Blomfkarmen åggrunda, längre ån blomfodret, ii* 
V. på bergiga Jlållen. a. Bl:r i fful. Aug. med rod- 
tetta blommor, äggrunda, fpetfiga blad; rak, ^kan- 
tig och hårig fijelk. K:Is Koning Upl. Märmynta 
Bohus. Konungagräs Smol. 
Mm. Ap. Örten är refolverande och ftärkande. Ger 
fmaWigt thé, liknande det Chinefilka, d.ä pä ortbladen 
lläs hett vatn, och de fedan hoprullas och torkas pä 
heta jernplåtar och derfter inpackas i dofor, utan at 
nyttjas pä ett är. ... 
H:n. (k. o. g.i. f. r. h.i. b.ii.) orten hängd 1 dricks- 
fat hindrar fyra och förbättrar fmaken. — färgar rödt. 
kan tjena til korfkrydder, likfom följande. 
a — Major ana (Mejram -D.) Blommorne fitta tått 
i rundaktige ax, fom Sro ludna: Bladen ågg- 
runda, trubbiga. ©. f. 
M:n. Ap. Örten brukas fint ftött pä fnus och bland 
nyspulfver mot fnufva. 
il:n. År til mat och korfkrydda allmänt känd. 
Pl:s med frön, i god öppen jord. 
308 CLI- 
