/5 Clasf^ Monadelphia. s89 
Sl:r i ^ul. Aug. Har blad fom Stockrofor och hvita 
något blåaktige blommor. Pks i trägårdar for pryd- 
nads fkuld. 
349 ALCEA, STOCKROSOR. 
I A. rofea (Stockros) har flikiga blad. 1 >- “f. 
Bl:r i fful. Sept. med flora, prydliga blommor. 
Får gen varierar röd, hvit, &c. 
Jy flcifolia med flikiga (nåftan fingerlikt delta) blad. 
350 ALTHiEA, ALTÉA. 
I A. officinaUs (Altea) Bladen odelta, hvitludna. % "f.’ 
Bl:r i ^v.l. med hvita blommor. Bladen ärö ägg- 
runda, i brädden olika fågade. 
M:n. Ap. Rot och Blad. Roten hyfer mycken flem- 
aktighet, och tjenar i bläfans fSrnader, ftenplåga, vatn- 
ftåmma, heshet, hofta, ftohltvång &c. .Br:s ock at 
lindra vSrk, upmjuka fplnda delar. H;n. (b. ii.)j 
2 Ord. DICLINIA, Åtskilde. 
351 BETULA, B^oRK, Ahl. 
i B. alba (Nåfver-Bjork) Lof bladen Sggrunda^ 
fpetfiga, i brädden fågade. Tr.ft. 
V. i fkogur. a. Bl:r i Maj. Defs lof variera ganjka 
mycket: åro ån mer runda 9 ån aflonga och flikiga; 
gr enar ne, då de bli åldre, hångande: yttre barken 
hvit 9 kallas allmånt nåfver. 
M:n. Ap. Lofbi^ad. Spåda lofvet kan fom thé br:s,' 
eller extraft deraf mot fkorbjugg, niajfkar, gikt och 
ftenplågor. Svettbad (då man lägger fig med bara 
kroppen, nedbåddad bland fårlkt bjorklof,) har åfven 
botat gikt: Rheumatiflr vårk lindras och ofta afbjel- 
pes med fårlkt bjorklof, fom bindes om den vårkande 
leden. Björklake {faften fom utrinner vårtid efter 
båruing i trådet) år ocbfå nyttig at dricka i ofvannämn- 
T de 
