3^6 
i4 Clasf, Diadelphia. 
^ alpinui (Fjåll-Kloert) Stjelkeii nedtil kullig- 
gande: Blommorna lutande, fitta i klafc: Frå-; 
Y baljorna fpetfiga och håriga. %• 
V. i Lappland. Bl:r i ^un. ^ul. med rodblå blom- 
mor. Varierar åfven med hvita. 
H:n. (k. o. g. i. f, i.) 
** Med ftjslk utan blad (Scapo nu^o.) 
j — uratenjis (Ural -K.) BlomAångeln rak, långre 
ån bladen. Frobaljorna lyllika, något upblåfta 
och nijiikhåriga. "U- 
V. i Finland, r. Bl:r i ^ul. med purpurröda blom- 
mor i aflongt ax. Småbladen åro ganfka många 
y?) lanfetlikttg en del ågglika, håriga. 
H:n ok.ind. 
6 — campejlrir (Falt -K.) BlomAångeln kulliggan- 
de : Blomfodret och frobaljan håriga. Småbla-; 
den lanfetlika och fpetAga. % 
V. på Öland. Bl:r i ^m. ^ul. med gula blommor. 
Blomfodret år fvarthårigt oftajl ^klufvit, med bru- 
na flikar och nå/lan fvart bafis. H:n. (f.i.) 
377 PHACA, FAKA. 
1 Ph. atpina (Faka) Stjelken rak, glatt: Frobaljor-t 
na aAonga, upblåAa och något håriga, h- 
V. i Torneå Lappmark, r. Bl:r i tf/ul. med gula^ 
blommor. Har blad och utfeende af Aftragal. glycy» 
phyll. H:n okSnd. 
378 HED YS ARUM, HELG Hö. 
I H. Onobrpchis (Helgho) Bladen parbladiga : Frukt, 
taggig med i fro: Blomvingarna åro lika langa 
med blomfodret: Stjelken grenig, med långa 
blomfkaft (elongat.) 14* 'J'. 
Bhr i ^un. ^ul. med purpurråda blommorj jitiande 
