338 JS Clasf. Syngcnefia. 
15 Ctasf. Sl^NGENESI^) Sv A gr au é 
lOrd. STNG. MQVALISy lika svågerlag.' 
384 TRAGOPOGON, SALSOFI, Bock/kågg. 
1 T. pratenfn (Ång - Salfofi) Defs blomfoder Hr 
långt fom blomkronan: ortbladen enkla (odelta,) 
omfattande ftjelkeni 5 - 
V. pa ångar. Bl:r i ^un.-Aug. Jljelken rak, trindt 
Bl.fkaften i toppen, longa, uptil tjockare, med gula 
blommor, fläta enkla och glatta blad. 
H:n. (k. ir. g. 01. f. i. b.i. f.ii. b. i.) Rétterne kol^e 
kunna värtid Stas fom Spatis och Sro hSlfofamma. Ör- 
ten pS ångar ger godt foder. 
2 — porrifoUuf (Mat-S., Hafrerot) med långre 
blomfoder ån blomkrona; kronbladen tvåra (trun- 
cata.) Blad och (Ijelk fom föregående. >• f. ^ 
Bl:r i ^ul. med purpurröda blommor. Liknar före- 
gående, men har florre Jijelk, bredare blad, dubbelt 
längre blomfoder oeh fmalare kronblad. 
H:n. Rötterne br:s dels i foppor, dels ftufvade och 
Stas fom en hSlfofam fpis. Stjelken 3 å 4 tum hög 
kan åfven nyttjas för fparis. 
385 SC 0 R 20 NE:RA, skorsoner. 
I Sc. humilis (Svenfk-Skorfoner) Stjelken år nåftan 
bar och enblommig: Bladen platta, lanfetlika 
och feniga. ^ 
V. på fidl. ängar, ö.Göthl., Smol. &c. a. Bl:r i ffun, 
^ul. Har blad fom Plantago lanceolata, orfe gula 
blommor. Bladen på Jljelken äro vanligen 2:ne och 
fmalare än rotbladen. 
K:ls Svinrot Upl. Ringormarot Skåne. 
H:n. (k.ii. g.i. f.i. h.i. f.ii. rot. b.ii.) Rötterna 
Sro födande och hSlfofamma, kunna ätas fom Sparis 
Sfven kokas i foppor. 
