ij Clasf. Syngenefia. 34^ 
nom blomfodret: Bladen rundtaggadc (eller nå- 
got Ipjutlrkt flikiga.) It. 
V. vtd bergsrotter, iblmd flenar. Har utbredd bl. 
vippa och Jmå gula blommor. Bl:r i ffuiii, 
H;n. (k.i. g*i. f.ii. h. i. f.i.) 
394 LAPSANA, TOMTÖRT. 
L. communit (Tomtort) Bl.fodret kantigt, omger 
frukten: Stjelken grenig med fmala bkfltaft. ©. 
V. på odlade fiållen. a. Bl:r i ^un.- Aug. med jmå 
gula blommor. Bladen år o äggrunda och tanäade. 
H;n (k. II. g. o. f.i. h.i. f.i.) Stjelkarne innan de 
gS i blomma ätas i Conftantinopel. 
395 HYOSERIS , PTSSUNG. 
H. minima (Pyfsling) Stjelken grenig ocfl bar 
(utan blad.) 
V. på f andåkrar, r. s. Bl:r i ^ul. Aug. med gula 
blommor: Har vid roten gan/kd Jmal Jijelk , f om ' vid- 
gar Jig och år nåjian upblåjl mot blommorna. Rot- 
bladen aflonga: Är liten ört. 
396 CICHORIUM, SIKOR. 
C. I.ntybus (Svenfk- Sikor.) har blommor, fom 
futa parvis; (2 och 2) på axet: Bladen nedtil 
rundtaggade;. J. 
y. på åkerrenar, Öland. &c. B hr i ^ul. med blå 
mommor. K:ls Fågvårda, ^ernört Skäne. 
M-.n. Ap. Roten är hälfofam, hälft värtid. Defs I)e- 
cobf br:s i inälfvornes förftoppning, mjältfjuka och 
gulfot. m. m. 
H;n. (k. o. g.i. f.i. h.o. f.u. b.ii.) Odlad blir den 
fot och födande och kan tjena fil mat, bide kokt och 
ftufvad. Den vHda är befk och bättre til läkedom. 
Bränd och til-redd fom Cafle kan roten tjena forträffe- 
li- 
