35S IS Clasf. Syngenefia. 
V. pä (kogsångar. Bl:r i ^ttl. Jug. med rodletto» 
blommor. K:ls Sjåla Ö.Gothl. ^ Sjåkgrås Öland. 
H:n. (k. c. g.i. f.i. b. i. f.o.) Örten ger den allmSiv- 
naft i fårgerier brukeliga gula färg. Växer p.i vis‘a 
orter fä ymnagt at den kunde med fårde! fatnias ocb 
til utlänningar föryttras. 
2 ~ alpina (Fjåll - Skåra) Defs blad åro hela, blom* 
fodret åfggrundt, något hårigt, "k. 
V. i Lappland. Bl:r i fful. med violetta blommor. 
Bladen åro under hvitludna oeh i brädden vågiga 
och något fågade. Hrn oKänd. 
g — arvenjis fe CAipuus arvenjis. 
401 ONOPORDON, TISTRON. 
I O. Acanthium (l'iflron) Blomfodret med utfpårra- 
de fjåll taggigt: Bladen allonga, grofttandade. 5 - 
V. vid bp ar. Bl:r i ^ul. Aug.^Har flora hvitludna 
blad, i brädden taggiga och pa fljelken nedlöpande, 
grenarne äfven taggfulla. K:ls Sempertin Sk.äne. 
M:n. De gamle berömma örten mot kräftan. 
H:n. Defs ttjelkar kunna ätas värtid fom fparis; och 
blomknopparne fom kronårtlkocker. Hindrar och för- 
qväfver närftäende växter. 
402 CYNARA, ÅRTSKOCK, Kronärt/kock. 
t C. Scotymus (Kronårtfkok) Bladen åro något tag- 
giga, dels enkla, dels parbladiga: Blomfodret 
med åggrunda fjåll. k- 
H:n. örtens blomfoder, (hvars nedre del, innan knop- 
pen öpnat, är den förnämfta,) kokas i^falt vatn 
och ätas med fauce. Förvares med rötter öfver vin- 
tren i källare och bittida ora vären utplanteras. Hin- 
ner ej här i Norden at fä frön. 
403 CARTHAMUS, SAFFLOR. 
I C. tinMorkis (Safflor) Bladen åggrunda, hela i 
brädden iiifd fåglika taggar (ferrato-aculeata. O- 
