IS Clasf. Sycgenefia. 355 
Bl:r i Aug. Sept. med gula htommor. De nsderjle 
bladen åro måjl afhnga. Har Jlark behaglig lukt. 
M:n. Ap. Örten är rRagftärkande, drifvancte och re- 
folverande: br:s invärtes mot moderfjuka och thelan- 
cholie &c, Ber. åfven at dricka fom thé för dem 
fom tagit förroycket Opium. 
408 ARTEMISIA, MALÖRT, Gråbo. 
* Med ikulliggande fijelk. 
i K. campejlris (FaJt-MaJort) Bladen greniga (mång- 
oeita med FnaJa, jämnbreda, naflan trinda Ihiå* 
blad :) Stjelken nedtil kulliggaijde med Ipenfliga 
grenar, åi. 
V. pa torra Jlallen. Bl:r i fful. Aug. med fmå grä- 
aktige ^ blommor i klafe. Stjelken år merendels rod 
och (låt. Bladen utan ludd. Varierar med gråaktig 
fijelk, Blomfåfiet bart. 
H:n. (k.i. g.oi. f.o.) 
3 — rupefiris (Berg-M.) Bladen greniga (nSftan 
fom på fåreg.) Stjelken nedtil kulliggande, uptil 
rak (adfcendens.) Blommorne klotrunda, »edb6}<» 
da: Blomf å/let hårigt. 
V. på torra fiållen, Öland &c. Bl:r i ^un. ^ul. 
Liknar fåreg.; men har mj^cket fiårre blommor och 
kortare fijelk, något bredare blad. > 
H:n. (k.i. g.i. f. i. h.i.) 
3 — maritima (Strand -M.) Bladen greniga, hvit- 
ludna: Blommorna i klalé nedböjda (cernui:) 
?-bIomflren 3;ne. Ti. 
V. vid hafsfirand. r. s. Bl:r i ^ui. Aug. med fmå 
gulaktiga blommor. Har angenäm lukt, hvitaktigt 
utfeende.^ Bladen åro greniga, mångdelta ock' med 
Jmala nafian trinda fmäblad. 
H:n. (k. o. g, o. f.i. h.i.) 
Z a 
Med 
