356 IS Clasf. 'Syngenefia. 
"V 
♦♦ Med rak Jlam och greniga blad (fol. compofitis.) 
4 •— tanacetijhlia (Renf^ne- Malort) Bladen dubbelt’ 
parbladiga, under ludna med infliurna fihåtlad: 
Blomklaf. enkla. ‘U* 
V. på ÖJand. r. Bl:r i Aug. fred gula blom- 
mor. Har blad delta nåjlan fom allmänna Renfanan^ 
men mindre. Varier. med grenig J^lomklafe. A. ta- 
nacetifolia S. V? Bladen ej Hvitludna och glånfande. 
5 — Abfinthhm (Allmån-M.) Bladen greniga, 
mjukhåriga (något hvitllidna:) Blommorne nåflan 
klotrunda, nedböjda r Blomfåftet fmåludit. 'J4. 
V. vid byar. a. Bl:r i (jjul. med gula blommor^ 
mångdelta blad. Har ganfka bejk f?nak och kry dd- 
aktig lukt. Kds Maleta V.Gothland. 
M:n. Blomruskan år fortr. magflarkande; emotfjär 
bSde rota och fyra, och år tnalkdodande. Malörts 
droppar göras af denna med brånvin ell. vin : Dertll ta- 
gas Malörts knoppar och blad (en fjerdedels mark til 
I kanna brånvin) fom få draga 2:ne dygn, filas och der- 
af tages ett matlkedblad middagstiden, då man finner 
fig rulliig och illamående. Br:s i allahanda mag- 
kråmpor och mot knip af malkar, i gallfebrar &c* 
Bör ej br:s i pleurefie, feber eller benägenhet til flag 
beh convulfioner. Mot maflrar nyttjas örten likforn 
vRenfana fe p. 354. Malörts falt Apoth. beredes icke 
allenaft af denna, utan ock af andre våxters afka: 
Br:s mot frosfor och gulfot &c. På ett halft lod 
deraf, "fmålt i ett qvarter vatn , flås god vinåttika tils 
fråsningen flutat, hvartil lågges i gran antimonialifk 
vinften (Tartar. antimonial.) famt litet Hallon -eller 
Körsbårs ' firup, få mycket fmakens förbåttring for- 
drar: Deraf tages 3 matflredblad hvar timma bålft 
feberfria tiden. Sorpa af Malört och Enebår år hål- 
fofam för kreaturen mot hofta. Örten ges åt får 
mot '^atnfot* 
H:n. (k. I. g. 01. f. T. b.i. f. o. b. 01.) Om kreatur, i 
fyjinerhet får, förr ån de flagtas, få åta något myc- 
ket af malört, blir deras kött ganlka belkt och vi- 
drigt. 
