357 
JS Clasf. Syngenefia. 
drigt örten förbittrar fart dricka. Fattigt folk bru- 
ka den i ftJIlet f6r hnmla. Sådesbingar forvaras for 
Infefter famt klåder for mal med örten omkring lagd. 
Anm, Fördrifver ej ail fort mal, 
6 — vulgaris (Gråbo) Bladen greniga, mångkluf- 
na och under hvitludna : Blomklafarne enkla med 
nedböjda , blommor: Blomfodret 5blommigt. 2^- 
V. vid byar. a. Bl:r i ffuL Aug. med rödbruna 
blommor: bladm åro ofver gråna ^ under hvita af en 
lillaktig ludd. K:ls Gråbona SmoK Binka Plelfingl. 
Bunrot V.Göthk Buris Dalarne. Bona Bohus. 
M:n. Ap, Örtek ftirker och drifver rening hos 
Fruntim. Ber. fom thé och göres fotbad deraf: åfven 
br:s i pulfver och intages mot gickt. Defs ull pS bla- 
den kallas Moxa och br:s i China at afbrinna pä ftål- 
len, dar Gikt -och Podager-vark plågar. Lappen br. 
hartil antindt fnöllre, men Spanflifluga eller Kållerhals 
göra båttre vårkan, 
H:n. (k. I. g. or. f. o. h.i. f.o.) Stekte ankor, gåfs 
och andre ftörre foglar fylde med örten, blifva möra- 
re och få god fmak. 
7 Abrotanum (Abrods- Malort) Bladen mycket 
greniga^och findelta: Stjelken rak, bulkaktig. h- 
Bhr i Aug. SepL med fmå gråaktiga blommor. Har 
en /kon balfami/k lukt. 
M:n. Ap. orten emotflår rota och hindrar kallbrands 
utbredande; br:s til omflag. Defs decoft br-s mot 
llrabb och utflag at tvåtta med, 
H:n. I Tylkland lågges den i foppor och bland kött, 
för at gifva det en aromatiflc fmak, I dricksfat hån- 
ges den at emotftå fyra. Lagd kring lik förekommer 
häftig förrutnelfe, É:s med rötter och telningar. 
Med enkla odelta blad (fol. fimplicibus.) 
8 — Dracunculuf (Dragon -M.) Bladen hela ian- 
fetlika och glatta, li. 
Bl:r i Aug. med fmå bl:r. Hg^r kry ddaktig fmak. 
Mm. Ap, Örten (fårlk) år magftårkande och drifvandc. 
Z 3 H:n. . 
