358 
IS Clasf. Syngenefia. 
H:n. SpSda bladen br:s .:,Iand Laktuk uch annan fal- 
lat. -- åfven i foppor. — ättika blir af den våirmake. 
lig. Phs med rottelningar. 
409 GNAPHALIUM, KATTFOT. 
1 G. oremrium (Gul - Kattfot) har ortftain utan gre- 
nar ined blomvippa i toppen: Bladen janlstlfka.. 
de nederfteyrubbiga: Bl.fjållen gula glånfande. ©. 
V. på fcmdfålt i Skåne &c. B{:r i ^nn.-Aug. Har 
hvitludna blad. 
Anm. Alla Gnaphalier ha ludna och enkla blad. 
H:n. (g. o. f.i.) K:ls Hedenhlomfter Skäne. 
3 — luteO'.albmn (Hvitgul -K.) örtflam grenig ined 
hopKlafade blommor (i tat blomvippa:) Bladen 
jåmnbreda och trubbiga halftomfattande fljelken, 
på bagge jfidor håriga. ©. 
V. /Ja Öland, r. Bl:r i ^ul, med hvitgula blommor. 
Liknar for eg. men har ljufare blommor, flak, nedtii 
gremg utbredd ftjelk. Blad och fijelk hvitludna, de 
åfverjia bladen åro fpetji^, de nederfta trubbiga, nä. 
jlstn jpadlikct ^ €t II u htlhv ciddadB och ftågoi BL 
fodrets fjall aggrunda, glånfande , paillegula. 
A) — med under hvitludna och éfver grona blad. -p. 
3 — dioieum (Allmån-K.) Stjelken enkel med jord- 
liggande rotgrenar: 3 och ? på firfkildt ftandmed 
blomknippe i toppen. Ii. 
V. på torra ft allen. Bl:r i Maji, ^un. med får ga- 
de blomfoderfjall; g har klotrunda, J aflonga blom. 
mor. Rotbladen rundade och viggelika eller fpadfor- 
miga (mot ändan bredare och trubbiga Stjelkbladen 
jämnbreda (Imearm,) alla hvitludna, helbråddade. 
Stjelken rak vtdpafs fingerslång, med liten blom. 
qvaft i toppen. Blommorne variera röda och hvita. 
M:n aflagd, utom i Bolkaps -fjukdomar. Pulfver af 
örten ges kalfvar mot utfot. 
. H:n. (k. o. g, o. f.i. h.o. f.i.) 
4 alpinutti (Gra -K.) har (Ijelk oqIi rotgrenar, 
(om 
