367 
IS Clasf. Syngenefia. 
419 TAGETES, SAMMETSROS. 
S T. patuia (Brun - Sammetsros) Stjelken utbredd 
(grenig.) O. f. 
Defs ftråiblommor breda, likna rödbrunt fammet. 
3 — ere&a (Gul-S.) Stjelken rak, inåft utan gre- 
nar. Blomlkaften bara, enblominiga. ©. -J". 
Har brunguia blommor, hög rak jljelk, 
420 BELLIS, PTTTER. 
i B. perennis (Pytter) BloinftSngeln fear, enblora- 
inig. Z:- r. "J*. ^ 
Bi: 7 ' i jWaji - Aug. med råda firSlblommor och gul 
dijk. fufvar fig med tåta rotblad. Pl:s hälfi med 
rotens delning. Varierar med hvita Jlrålblommor. 
K:ls Tujenfkon, Tufenfråjd Ti ågärd. 
421 MATRICARIA, MATRAM, Kamilblomjler. 
I M. Parthenium (Tyfk-Matram) Bladen greni- 
ga, platta med inlkurna, något åggrunda fmå- 
blad: Blomfkaften flerblommiga. G- r. "J*. 
IVl:n. Ap. Östen är (lärkande, drifvande och refol- 
verande: tjenlig i tnoderfjuka. 
A) — roed blommor utan fträlblominig kant. V. på 
gator i Carlscrona. r. 
3 — Chatmmilla (Kamilblomfler) har konilka blom- 
fåflen: måft nedböjda ftråiblommor: Blomfodret 
med jåmn kant. G. 
V. på odlade fiållen. a Bl:r i Aug. med hvi- 
ta ftråiblommor, gul difk. Strålblommorne äro i bör- 
jan utftående, fedan nedböjda: från bara, utan krus. 
Bladen findelta. Har flark ock egen föt lukt. 
K:Is Sötblomfler Smol. Hvitört Upland^ Söttupper 
Veftmanl. Gårdblomfler Medelpad. Hvitkuller Hel- 
flngland. Lukttuppor Gåftrikland. Evita piger Bohus. 
Commenteblomfler Skäae &c. 
^ ' M:n. 
