37 
ora en ömsesidig inverkan af de tvenne systemernas resp. 
riktningar. 
Men utom dessa riktningar hörande till systemerna ab — 
j bmCn och äb — bmCn, hvilka företrädesvis bafva en stratigrafisk 
betydelse, förekomma andra, som äro att hänföra till agb — 
I bmCn och äbg — bmCn mcd dels stratigrafisk dels orografisk be- 
tydelse, af hvilka de förnämsta äro; 
1) äb2— baC^— a3bi5C28 — ab^Cg (4P 2'; 6P 12') — 
j (4:5^ 26 ; 64^ 3 ) — ^Cgî 
2) äb2 böCö — ^402 703 0 - a5b2o036 (4P 2 5 60^ 12 ) — 
^13^49^90 — ^o^söOee (42^ 57 ; 6P 7 ) — ab3C6* 
Af dessa går den första utmed Suomenselkä samt pa- 
rallelt med strykningsriktningen bos några skifferterräng i 
Österbotten samt med skifferns och den skiffriga granitens 
strykning norr om Uleå träsk, i det den går ungefär öfver 
gränsen mellan dem, den andra åter långsmed Lohjanselkä 
* (Hangö-åsen) samt sedan parallelt med strykningsriktningen af 
l| det betydliga gneissystemet mellan Harjumaa och S:t Michel, 
i det den går öfver dess nordl. gräns, (vid Harjumaa); stryk- 
ningsriktningen af detta system är N 45®— 50^0, således i 
det närmaste öfverensstäm mande med lutningen af nämnda 
äb2-linie mot meridianlinierna: 
äb2^ — böCg : c— abg == N 48® 30' O. 
„ : c— ab4 =: N 44® 22' O. 
Likasom sålunda dessa äb2-linier modifiera äb-systemets 
riktningar, så modifieras det motsatta ab-systemet af a2b- 
linier, af hvilka den förnämsta är: agb — abc — ab4C7 (41® 2'; 
i 59® 7') — absCg— bc2, som utgör en kantlinie till dyakis-dode- 
. kaëdern AB2C3 mellan polerna abc och bc2, och bvilken 
1 äfven i orografiskt hänseende har betydelse såsom gående 
j utmed Finlands sydvestra kust. En annan kustlinie är: ä3b2 — 
i b2C3 — ab4C7 — a2b6Cii (45® 26'; 60® 6') — aßbgCxö— ac, som 
