50 
ja enl. en beräkning af Leslie (Kobell, populära föreläsnin- 
gar i Mineralogi p. 81) skulle t. f. af det ofantliga trycket 
en sådan kompression leda till en vida högre spec, vigt för 
jorden än 5^ h vårföre han håller före att jorden till sitt inre 
måste utgöras af ett högst lätt och elastiskt ämne nämligen 
ljusethern. Dessa betänkligheter försvinna dock helt och 
hållet i och med den ofvannämnda åsigten om elementernas 
härstammande från ethern, ty det är då på det hela taget 
likgiltigt, huruvida vi säga, att jordens kärna utgöres af tunga 
metaller eller af komprimerade metalloïder, alldenstund dessa 
uttryck då i sjelfva verket blifva synonyma. 
En annan omständighet, som utgör en omedelbar följd 
af detta betraktelsesätt är det nära inbördes förhållande, 
hvari de resp. elementerna komma att stå till hvarandra, och 
som för öfrigt finner sitt uttryck redan i deras yttre form, i 
det att nämligen de flesta af dem äro reguliära. På grund 
häraf kunna de betraktas såsom isomorfa och således lik- 
formigt kristalliserande jemte och omkring hvarandra, och 
då nu såsom ofvanför blifvit nämndt stelningen eller kri- 
stallisationen måste antagas hafva begynt i den metalliska 
kärnans centrum, så följer deraf, att resultatet af kristallisa- 
tionen icke kunde blifva ett kristallaggregat i vanlig mening, 
utan en enda kristallindivid eller rättare en individualiserad 
kristallmassa, eller hvilket är detsamma, ett aggregat af regel- 
bundet, i parallel ställning med hvarandra förbundna kri- 
staller, icke ett aggregat af oredigt blandade kristallindivider, 
hvilket sistnämnda utgör resultatet af en kristallisation på 
en yta eller på ett underlag. 
För öfrigt är det i och för erhållandet af ett sådant 
resultat alldeles icke nödvändigt att antaga en sådan likartad 
kristallisation mellan elementerna, ty denna måste i alla hän- 
delser blifva beroende af det element, som bildar hufvud- 
