108 
fallet, betydliga utsträckning han gaf åt de studerandes egna 
experimenter, för hvilka han under tio års tid, då universi- 
tetet saknade ett eget kemiskt laboratorium, upplät sitt pri- 
vata* **) ) och af den möda han nedlade på utarbetandet af sin 
„Inledning till Chemien“ som just var afsedd att ligga till 
grund för hans föreläsningar, i hvilka han behandlade kemins 
alla grenar, såsom ur uppgifterna i praelections katalogerna 
framgår. Hurudana dessa föreläsningar till innehåll och utfö- 
rande månde hafva varit vet jag ej. Cijcjnaeus"^^) tadlar Ga- 
dolin indirekt för det han icke förskaffade kemin ett nog 
allmänt intresse vid vårt universitet; huru berättigadt detta 
klander kan vara är svårt att afgöra. På senare tider 
skall visserligen en stor tankspriddhet i betydlig grad varit 
till hinder för hans verksamhet såsom lärare. Dock står det 
oberoende af allt annat fast, att Gadolin tillkommer den he- 
dern, att hafva varit den första som hos oss införde kemin 
såsom ett sjelfständigt vetenskapligt studium. Hans företrä- 
dare Gadd kunde redan derigenom, att han alltför mycket 
splittrade sina krafter åt olika håll. icke uträtta så alldeles 
mycket för kemin och dertill kom att han, påverkad af sin 
tids tänkesätt, såsom hufvudmål betraktade icke vetenskapen i 
och för sig utan dess användning på ekonomiens och närin- 
garnes befrämjande. Såsom lärare hade Gadolin i alla fall 
uträttat åtminstone det, att då han nedsteg från den lärostol 
som han till så stor heder för universitetet innehaft, denna 
genast kunde intagas af en fullmogen vetenskapsman Pehr 
Adolf von Bonsdorffj som af honom erhållit en stor del af 
*) „Usum laboratorii sui privati quovis tempore iis offert qui opera- 
tonibus chemicis proprios admovere volunt manus“. Praelections kat. 
1812—1813. Kursiveringen af mig. 
**) Cygnaeus minnestal öfver v. Bonsdorff. Sid. 9. 
