127 
ï nollpunkten*). „Om denna sats eger grund, så måste nämli- 
i gen vid alla de förändringar af värme som en eller flere 
kroppar undergå endast derigenom att deras lynne ändras den 
L absoluta mängden af värme vara beständig och oförändrad“. 
1 Denna absoluta värme står då i ett direkt förhållande till 
! kroppens specifika värme, vigt och temperatur. Om nu A 
och B betecknar vigten af tvenne olika kroppar, a och h 
I deras resp. specifika värme samt a och ß deras temperatur 
I räknadt ifrån 0® C., så uttryckes mängden af deras absoluta 
I värme genom resp. Aa(Z-j-ccJ och Bb (Z-\- ß ), der Z beteck- 
nar antalet termometergrader enl. Celsius från fullkomlig brist 
5 på värme till 0^ C. Om dessa kroppar genom sin samman- 
( blandning få en ny specifik värme c och en temperatur y, 
! så blir enligt Gadolins hypothes 
' Aa(Z+a)-\-Bh(Z-\-ß)^(A + B) (Z+y)c. 
;; Upplöses denna equation med afseende på Z så får man: 
ry _ Aaa Bhß — ( A-\- B) y 
j “ {A + B)c — Aa — Bhl' 
1 För att medelst denna formel bestämma den absoluta noll- 
punkten anställde han några försök (blandning af is af — P,5 
j till — 2^,5 C. med vatten af -f- 5 P, 6 till -j- 73^,6 C.) och fann 
j härigenom Z = 800®, 6 C. Detta resultat söker han att ytter- 
^ ligare bekräfta genom undersökningar om de värmeförändrin- 
I gar, som uppkomma vid syrors och salters blandningar med 
I vatten, samt finner äfven härigenom riktigheten af sin sats 
I bevisad. Härvid anmärker han riktigt nog att formeln är 
af den beskaffenhet, att samma resultat skulle hafva erhållits 
I om man i st. f. 800® sätter hvilket annat stort tal som helst. 
Den värmeutveckling som uppstod vid blandning af svafvelsyra 
j *) Gadolin, Om kroppars absoluta värme, V. A. H. 1784 s. 218 — 
236. Jfr. äfven De theoria caloris s. 25 ff. 
