151 
ligare denna teori utan att dock härtill göra några nya till- 
lägg. Uti sin år 1798 utgifna „Inledning til chemien“ an- 
vänder han i stället för flogiston nananet lyse (= ljusämnet)*]. 
Hans eget uttryck för ifrågavarande teori är här följande : „Om 
det således antages at eldsluften består af syre upplöst uti 
värme och at brännbara kroppar altid innehålla lyse uti sin 
sammansättning, så följer, at dessas förbränning åstadkom- 
mes genom dubbla sönderdelningar, i det syret afsöndras ifrån 
luften och förenas med den bränbara kroppens grundämne, 
medan dennes lyse afskiljes och jämte luftens värme yppas 
för våra sinnen uti den lysande elden“. Senare, efter det 
de electro-kemiska fenomenen blifvit mera kända och bättre 
studerade, öfvergaf han denna teori och omfattade en annan, 
för hvilken jag skall redogöra i sammanhang med hans öfriga 
åsigter under denna senare period. 
En kort tid efter det han publicerat sin första uppsats 
om flogiston utgaf Gadolin såsom akademiskt specimen en 
annan afhandling i den teoretiska kemin, neml. några anmärk- 
ningar emot den af Lavoisier^ Guyton de Morveau m. fl. utar- 
betade nya kemiska nomenclaturen.**) Då denna nomenclatur 
måste anses för ett uttryck af den antiflogistiska lärans upp- 
fattning af de kemiska fenomenen, så är det naturligt att 
Gadolins anmärkningar mindre röra sjelfva namnen än de 
till grund för dem liggande åsigterna om de kemiska före- 
teelserna öfverhufvud. Denna afhandling är tillegnad för- 
fattarne af nämnda nomenclatur Morveau, Lavoisier, Bert- 
*) Gadolin, Inl. til Chemien, s. 9, 10, 18—20. 
Animadversiones in novam nomenclaturae chemicae methodum. 
Åbo ‘1788. 
