188 
namnet Gadolinit. Några decennier senare upptäcktes i samma 
mineral ännu tvenne andra jordarter, erbium och terbium, af 
Mosander (1844) och dessutom har man häri upptäckt cer- 
oxidul {Berzelius 1816), lanthanoxid (spår) och i några varie- 
teter äfven herylljord*). 
Några bidrag till jernets analys innehåller en af Ga- * 
dolin år 1794 utgifven disputation “Om flussers inverkan vid 
jernmalmers proberande genom smältning“, i hvilken han 
meddelar resultaterna af en stor mängd hithörande försök. ^ 
Till dessa användes fyra skiljda slag af kalcineradt jern för "j 
att neutralisera den olikhet, som vid skiljda jernmalmers re- « 
duktion kunde förekomma, och den skiljaktighet, som jernets | 
olika kalcinationsgrad kunde verka. De voro 1) glödspån : 
från vals- och skär-verk, inneh. 72 2) rå jernkalk fl 
erhållen genom afdunstning af jernlösning i salpetersyra, in- ! 
neh. 58 % jern; 3) rödbrun jernkalk, erhållen genom fällning 
af en jernlösning i vitriololja medelst alkali, inneh. 50 7o j^rn 
samt 4:o) vanlig rödfärg inneh. 32 7o och dessutom 1er- ' 
jord, kisel o. s. v. Försöken till antalet 75 anstäldes i stybhes- 
härd och skedde sålunda, att jernkalken först blandades med ' 
sin tillsats, hvarefter, sedan en täckdigel blifvit påluterad, ; 
profvet gjordes i en ässja genom påblåsning under en tid af J i 
15 à 30 minuter, hvarvid hettan steg till 145 à 166 grader v 
på Wedgeivoods pyrometer, hvilket visar att hettan städse i 
var vida högre än den, som fordras till tackjerns smältning, -7 
ty dervid stiger hettan enligt Wedgewoods rön blott till 130 j 
grader på hans pyrometer. Den vid dessa rön använda 
mängden jernkalk utgjorde V 2 och det begagnade fluss- 
I 
*) Kohell, Gesell, d. Mineralogie, s. 477. 
