210 
Detta system har mycket litet blifvit kändt och funnit 
snart sagdt ingen användning. I den af mig begagnade lite- 
raturen har jag icke sett det mer än en enda gång omnämndt, 
neml. i v. Bonsdorffs mineralsystem, der författaren tillkänna- 
gifver att han använder samma terminologi som finnes i 1827- 
års upplaga af Gadolins Index. Icke ens Berzelms omnämner 
det, ehuru han i sina årsberättelser annars med en synnerlig 
omsorg redogör för de kemiska mineralsystemen. Orsaken 
härtill är mig okänd; men icke synes detta system heller vara 
af någon särdeles betydelse, i synnerhet då man betänker att 
det publicerades flere år efter det Mitscherlich hade upptäckt 
isomorfin, utan att Gadolw, som visserligen i en tes i andra 
upplagan af „Index‘‘ omnämner den, gör det ringaste bruk 
deraf för sitt system. Den bästa och skarpaste kritik öfver 
systemet är dock hans eget erkännande, att det kan inträffa 
att mineral som uppenbarligen ej äro annat än varieteter af 
samma species i detta system kunna komma att hänföras 
till olika slägten, ja t. o. m. till olika familjer. Eget nog 
har det emellertid varit just Systema fossilium som af en 
författare*) framhållits såsom Gadolins vigtigaste arbete, troli- 
gen derföre att det är det mest omfångsrika. 
Utom dessa större arbeten utgaf Gadolin under den 
första fjerdedelen af innevarande sekel flere mindre, intet 
af dem dock af någon större betydelse. En redogörelse för 
dem torde dock ej här få saknas, hvarföre jag i kronologisk 
ordning i största korthet skall redogöra för dem. 
Uti Lavoisiers nomenklatur indelas salterna i slägten 
efter den syra de innehålla, hvilket också tillkännagifves af 
*) Elmgren, Öfversigt af Finlands litteratur 1771—1863, sid, 41. 
