— 34 — 
SN.(O) III. Basidiomi/cetes Mycelium (neha nagy- 
terjedelmu) gyumolcstesteket kepez, acrogen sporakat tagolo 
basidiumokkal, melyek a gyiimolcstesten v. abban szorosan 
es egyenkozuen hymeniumokka sorakoznak, kdztiik vannak 
nem ritkan paraphysisek. A basidiumok legnagyobb egysze- 
riiseggel 4(2— ritkabban 8 v. tnbb) sporas bunkok alakjaban. 
Sporak tobbnyire mint teke- v. keskeny oxsoalaku egyszeru 
sejtek tagolodnak le. 
A kovetkezo 1. es 2. kis csaladnal : Gydmolcstest mindig sza- 
bad, (az Uredinei teleutospora telepehez hasonlo, csakhogy 
a teleutosporak helyett basidiumok). 
F.l .Exobctsidiei Igen egyszeru alak, a gazdanoveny hainfeliiletebdl 
egy basidiumreteg tor ki, mely kozvetlen a mycelium szalaibol 
ered. Basidiumok bunkoalakuak 4 orsoalakii sporaval. 
Exobaskliim W oronin . 
Y.2.Tremellini Gyiimolcstest kocsonyas, gyakran bodor, hymenium 
mindenfele, alacsonyabbak fejlodese F.l.hez hasonlo, basidium 
kezdetben osztatlan azutan harantul osztva; minden reszbol ste- 
rigmat hajt, erett basidiospora is 4 rovid leanysporara oszlik. 
1 .Tremella Fries, 2 .Hirneola Fries. 
F.3 .Hymenomycetes Ket foiranyban alakiilnak : I.verticalison alio 
substratumnal, a test felfele nezo szele a substratumtol leemelke- 
dik, hogy ehez megkozelitdleg derekszog iranyban tovabb nojjon 
es igy legyezo — kagylo v. patkoalakot nyer; II. a test a sokszor 
horizontalis substratumtol verticalis egyenlo iranyban kalap- v. 
bunkos gombak alakjat veszi fel. A kalapalaknal a test felfele 
szelesedo kupalak v. egy tonktol (stipes) tartott tolcser v. ernyo ; 
ezeken a hymenium p. a tolcseralaknal a felso tolcseres reszben 
lehet, de sokkal gyakoribb az az eset, hogy a substratum fele 
nezo reszen van, ilyeneken az a resz melyen a hymenialis reteg 
a kalap (pileus), mely a +_ jol megkulonboztethetd tonkon (stipes) 
ul. A bunkos gombak egyenes, bunkos v. hengeres, egyszeru v. 
bokrosan elagazott testek, melyek felso resziikon koros-korul hy- 
menialis retegtol vannak fedve. Ezen alakoktol fiiggetlenul kiilon- 
bozo lehet a hymenialis reteg is, v. sima v. szabalytalanul rancos, 
csekely prominentiakkal es szorokkel, v. fogakkal v. szabalyos 
hegyes tiiskekkel, lemezekkel (lamella, pi. mint egy kes pengeje 
Agciricini ), v. a kalap karimajaval concentricusok v. halozatosan 
osszekotott redokkel v. lemezekkel, melyek v. alacsonyak marad- 
nak (pi. Merulius) v. magasak lesznek, ugy hogy azutan szuk 
hosszu csovek lathatok, melyek oldalt egymassal osszekotve bel- 
