36 
[ 
A 
54. Plamé7tek celolistý. 
53. Plamének plotní; 
F podélný řez kveteni, f, nažky. 
V zahrádkách. V Čechách vyskytuje se pouze zplaněle 
a to hlavně v plotech; v jižní Aáoravě a ve Slezsku 
těšínském roste však též dosti hojně planě. Kvete 
o něco později nežli předcházející. 
3. P. celolistý (C. integrifolia L. — obr. 54) 
má lodyhu přímou, as Y2 vysokou a ^na ní vstřícné 
listy přisedlé, podlouhle vejčité, celokrajné. Veliký, 
fialově modrý, 4Četný, nící květ bývá obyčejně 
sám na vrcholku lodyhy ; někdy však vyrůstá ještě 
kromě něho po i — 3 květech z paždí horních listuv. 
Po odkvetení se stopka květní vztyčiije, tak že vítr 
může nažky s lůžka dobře trhati a daleko zanášeti. 
Vyskytuje se jako vzácnost nejraději na vlhkých lukách 
v nejjižnější Moravě, zejmena v okolí Břeclavi a pěstuje ^ 
se též v zahrádkách jako květina okrasná. ^ 
I 
/ , I 
4. Ještě častěji však pěstuje se v zahradkach 
jilioevropský p. vlašský (C. viticella^ L. — obr. 55), 
který má oplétavou lodyhu, většinou zpeřené listy a 
veliké, modře fialové nebo nachové květy s okvět- 
ními plátky vlnitě zpro h ýbanými. Nažky jeho mají 
oproti druhům předcházejícím zobánek krátký a bezvousý. 
Rod 12. Bláto vxola ba hen ní (Caltha^ 
palustris L., Dotterblume — obr. 56), jinak boleočko, 
máslový květ, žluťák, koňské kopyto zvaný, 
vyhání ze svazčitého kořene lysou, větvitou lodyhu 
se srdčitě okrouhlými, vroubkovanými listy. Žluté 
květy mají obyčejně 5 lístků okvětních, (t. j. kališních, 
neboť koruna chybí), mnoho tyčinek a 5-10 pestíků 
(p), na jejichž spodině vyskytuje se po dvou medo- 
vých jamkách (w), čímž liší se blatouch ode všech 
0 Viticella = révička, zdrob. od lat. v i tis = réva, vzhledem k tomu, že se oplétá. 
‘Ů Jest zkrácenina z řec. y.át.aůog = košíček, vzhledem ke tvaru kvetu. 
