37 
ostatních rodů tohoto řádu, 
u nichž jsou medové žlázky 
a jamky nejčastěji na plátcích 
korunních. Ačkoliv blizny ( 71 ) 
dospívají s prašníky současně, 
přece se oplozují nej častěji py- 
lem cizím, poněvadž zralé praš- 
níky pukají na straně vnější, od 
blizen odvrácené. Z pestíků 
vyvinují se jako u všech ná- 
sledujících pryskyřníkovitých 
vícesemenné měchýřky (/j). 
Ty dozravše pukají sice ná- 
sledkem slunečního tepla na 
vnitřním (břišním) švu, ale 
nerozvírají se příliš, tak že 
z nich semena nemohou vý- 
pad ávati, ani když rostlinou 
klátí vítr; zalétla by snad na 
místo nepříhodné, suché, kde 
by nemohla vyklíčit!. Proto se 
puklé měchýřky dokonale rozví- 
rají hlavně až za deště, aby se- 
mena mohla býti vodou dešťo- 
5 5 !^Piamének vlašský, 
VOLI odplavena pokud možná na 
místa vlhká. 
Blatouch roste hojně na mok- 
rých lukách a v bařinách. Kvete 
od dubna do července. Celá rost- 
lina hořce chutná a čerstvá její 
šťáva působí vně jako jed; mla- 
dých poupat naložených v octě mož- 
no však požívati jako kaprlat. Jedo- 
vatá šťáva, kterou blatouch obsa- 
huje, chrání ho před býložravými 
živočichy. 
P o z n. V Orličnýcli horách 
cl u Slavonic v západní Moravě 
(jižně od Dačic, při samých hra- 
nicích) vyskytuje se slabší odrůda 
s lodyhou chabou, položenou, na 
uzlinách kořenující, již někteří po- 
važují za druh samostatný, zovouce 
ji b 1. kořenujícím (Caltha radi- 
cans Forst.). 
56. Blatouch bahenní; 
fy zralé měchýřky, p pestík, m medník, n blizna. 
