10 
některých botaniků za samostatný druh pokladana, tak zv. p. kašubský.^ 
(R. cassubicus L. — obr. 9), který mívá jen jeden značně veliký, skoro okrouhlý, 
na spodu srdčitý nebo ledvinovitý, zpravidla nedělený, hrubě zubatý list pří- 
zemní (zřídka 2 listy), a listy lodyžni rozeklané v ukroj ky širší a zubaté. 
Velmi zřídka vyskytují se rostliny s přízemními listy trojklannými (jako v obr. 9). 
5. P. plazivý neboli žarouš^ (R. repens L. - obr.lO) vyhání z oddenku 
vedle vystoupavých lodyh též listnaté, plazivé, až přes V 2 ^ dlouhé výběžky, 
které vyrůstají z paždí přízemních listův a zapouštějí na některých místech z paždí 
svých listů do země kořínky. 
Těmi mohou se úžlabní 
pupeny samy vyživovat! a 
vzrůsti v rostlinky samo- 
statné, jimž pak už není 
třeba spojení s rostlinou 
mateřskou. (Srovnej s ja- 
hodou.) Listy přízemní jsou 
jednoduše nebo dvojná- 
sobně troj četné, skládajíce 
se z rapíěkatých lístků, 
jež opět jsou hlouběji nebo 
mělčeji rozeklány ve 3 
ukroj ky. Kdežto lodyhy bý- 
vají více méně přitiskle chlu- 
paté, někdy ovšem také lysé, 
jsou listy vždy zcela lysé a 
obyčejně (zvláště na močá- 
lovitých místech) silně lesklé. 
Zlatožluté kvítky spočívají 
na stopkách podél rýho- 
vaných, mají ke koruně 
volně přiléhající (později po- 
někud odstálý) kalich a pro- 
dloužené, chlupaté lůžko. 
Krátce zobanité nažky jsou 
jemně tečkovány. Roste hoj- 
ně v příkopech a na vlh- 
kých místech. Pěstuje se 
však také s plnými květy 
v zahrádkách. Náleží ke 
druhům méně jedovatým 
a poněvadž listy jeho va- 
řením jedovatost ztrácejí, 
10. Pfyskyřník plazivý. požívají jich prý v někte- 
rých krajinách jako salátu. 
6. P. hajní (R. nemorosus DC, R. aureus Schleich. — obr. 11) má 
lodyhu přímou, 3 — 5 dtn vysokou, porostlou dole chlupy odstálými, nahoře při- 
tisklými. Listy přízemní jsou zejména na řapících chlupaté a mají čepel rozdělenu 
ve 3 li kroj ky, které bývají opět mělčeji nebo hlouběji rozeklány ve dva, po kraji 
zubatě zastřihované cípy. Zloutkově žluté květy stojí na rýhovaných stopkách, 
mají kališní lístky sotva polovici tak dlouhé jako plátky korunní, ke koruně volně 
9 Byl pozorován uejprv^e na již. březích Baltického moře, v krajině, kterou obývají 
Kašubové, zbytek baltických Slovanů. 
-) Tímto jménem byl původně nazý^^án pryskyřník lítý, který působí na kůži pal- 
ci v^é pryskýře (str. 14). 
