65 
jenž v úhledném, zdaleka viditelném kvetu nenalézá sice sladkých šťáv, ale za to 
hojnost chutného pylu, který ještě i nějaký čas po vypylení prašníků zůstává na- 
hromaděn v miskovitě vydutých kor. plátcíchd Aby útlé částky květní netrpěly 
deštěm, jsou poupata jako u četných jiných rostlin převislá. 
Lysá makovice (f), která ze semeníku po odkvetení se vyvine, chová na 
neúplných přehrádkách (obr. Í04/i) četná semena a otvírá se děrami (malými 
chlopněmi) zrovna pod bliznou, tak že semena mohou z ní vypadávati pouze 
tehdy, když rostlinou pohybuje vítr; kdyby byly díry dole, padala by semena 
z makovice i za bezvětří, ovšem zrovna ke kořeni, což by pro budoucí rostliny 
ze 2 příčin bylo nevýhodné: jednak by jich bylo mnoho pohromadě, tak že by si 
překážely, jednak by nenalezly v půdě dostatečné potravy, poněvadž rostlina ma- 
teřská ji už sama značně vyčerpala. 
Mák vlčí roste hojně jako plevel v polích, na rumištích a u cest; kvete od 
máje do července. Také se pěstuje ještě s jinými druhy máku s plnými květy 
(jejichž tyčinky jsou přeměněny v plátky korunní) v rozličných odrůdách v za- 
hrádkách pro ozdobu. Zdá se, že do našich 
krajin byl zavlečen semeny z Východu. Sušené 
plátky korunní přidávají se do prsního thé"'. 
jedovatá šťáva (mléko) jest rostlině ochranou 
před býložravými zvířaty. 
104. Diagram kvélu a příčný řez mako- 105. b n ^ 
lad máku vlčího {trochu zvětši) 
2. M. pochybný (P. dubium L. - obr. 105) podobá se . velice máku 
vlčímu, má však úkrojky peřenodílných listů mnohem užší (skoro čárkovité), 
lysé makovice kyjovitě protáhlé a ploché blizny rozeklané pouze v 6 — 8 
laloků kraji svými se nekryjících. 
Roste tamtéž co předch. a kvete v červnu i čci. Byl k nám též nejspíše za- 
vlečen semeny ze zemí východních. Pochybným slově odtud, že někteří jej považovali 
za míšence máku vlčího a m. polního, jiní však mají jej za druh samostatný. 
3. M. polní (P. argemone^ L. — obr. 106) jest slabší obou předch.,^ ale 
oběma celkem podobný. Poznává se však od nich dle těchto znaků : má na 
spodu plátků kor. vždycky černou skvrnu, nitky tyčinek (a) nahoře 
rozšířené a pod prašníky náhle ztenčené, kyjovitě protáhlou makovici 
Rostliny sk3'tající hmyzu místo medoviii}.’ pylu mají vžd}’’ mnoho U^činek, tak že 
jest pylu s dostatek i pro hmyz i pro zúrodnění blizen. Srov. na př. z prysk^^řníkovitých . 
hlaváček, plamének, žluťuch\". 
-) Od řeck. áoyEf.wg = bílá skvrna na duhovce oční, proti kteréž staří Rekové uží- 
vali nějaké rostlin}^ podobné máku. 
