Řád VI. Křížaté (Cruciferae) 
jsou byliny se střídavými listy a bezlistennými květnými hrozny, které s po- 
čátku jsouce zkráceny podobají se chocholíkům. Květy mají 4 opadavé lístky ka- 
lišní, 4 nehetnaté plátky korunní postavené proti sobě křížem a 6 podplodních, 
ětyřmocných tyčinek: 4 o delších a 2 o kratších nitkách (obr. 129). 
Diagram květu (obr. 128) nás poučuje, že kalich se skládá ze 2 dvojlistých 
kruhů (kruhu vnějšího a kruhu vnitřního), kdežto koruna z jediného kruhu 41i- 
stého; tyčinky stojí též ve 2 kruzích: ve vnějším kruhu 2 kratší, proti vnitřním 
lístkům kališním, ve vnitřním kruhu 4 delší, které však vznikly zdvojením (dedu- 
blováním) z původních dvou tyčinek postavených proti vnějším lístkům kališním. 
Jediný svrchní semeník skládá se ze 2 plodolistů, 
jež hřbetem jsou obráceny ku kratším tyčinkám; jest nej- 
častěji dvoupouzdrý, jsa uvnitř přepažen nepravou bla- 
nitou přehrádkou. Semena jsou upevněna na stěnách 
semeníku v čáře, kde se okraje plodolistů spolu stýkají. 
Plod je zpravidla dlouhá šešule (na př. obr. 184) nebo 
krátká šešulka (na př. obr. 203), které dozravše oddělují po 
každé straně jednu chlopeň (a to obyčejně z dola počí- 
najíc), při čemž semena zůstávají často ještě krátkou dobu 
viseti na semenicích - rámci blanité přehrádky; někdy i oo 
však rozpadává se plod mezi jednotlivými semeny v články ’ třižatvch. 
a slově struk (viz obr. 232), anebo se vůbec neotvírá 
ani nerozpadává jsa podoben jednosemenné nažce (obr. 230). 
1 00 žlázky 2 řeř'šnice luční 
i — V. (7,^ hulevnlku neitužšího (2) a 
večernice vonné (3) . 
Opylení děje se u většiny rodů tohoto řádu pylem 
vlastním, anyť prašníky delších tyčinek pukají na vnitř- 
ních stranách a pyl na bliznu vysypávají. Nicméně jest 
také obyčejně o to postaráno, aby blizny mohly býti 
zůrodňovány pylem cizím, jejž hmyz, hledající na dně 
květu medoviny, přenáší ua hlavě a na sosáku z květu 
do květu. K tomu cíli mívají mnohé rody květy prvo- 
blizné (protogynické) a u některých otáčejí se zralé praš- 
níky delších tyčinek vnitřní stranou tak, aby pyl na bliznu 
dopadati nemohl, ale otíral se hmyzu o hlavu a sosák; 
pyl kratších tyčinek jest u většiny rodů jen k zúrodňo- 
vání květů jiných, poněvadž v řídkých případech tyto 
tyčinky vyrostou tak vysoko, aby mohly pyl na bliznu 
ukládali. 
