80 
Při určování rodů tohoto bohatého řádu - počítáť se sem pouze z naší 
květeny přes 40 rodův asi o 100 druzích! - přihlíží se hlavně k povaze plodu 
a k poloze klového kořínku v semenech. V důkladnějších, vědeckých popisech 
věnuje se též pozornost medovým žlázkám, které se vyskytují na lůžku mezi 
tyčinkami^ (obr. 129). 
130. Pňdoiysy medových žlázek rostlin kňzatých: 
I. hulevníku východního (Sysimbrium), 2. fialy letní (Matthiola), 3. řeřichy seté (Lepidlům) a 4. kapusty (Brassica). 
Prázdná kolečka značí půdorysy tyčinek, kolečka přepažená svislou čárkou označují půdorysy semeníkův. 
Co do povahy plodů možno rozvrhnout! rostliny křížaté ve 4 skupiny: 
I. Sešulaté (Siliquosae) — které mají šešule prodlouženy (alespoň více 
než 4krát tak dlouhé jak široké); viz na př. obr. 133. 
II. Šešulkaté (Siliculosae) - které mají šešulky okrouhlé, vejčité neb 
elliptičné, asi stejně dlouhé jako široké nebo nanejvýš jen asi 2 — 4krát delší než 
širší (na př. obr. 203, 207, 213). Tato skupina rozvrhuje se opět ve dvě: 
«) Sirokopřeh rádečné (Latiseptae) — které mají 
blanitou přehrádku v nej širším průměru položenu a 
tudíž šešulku rovnoběžně s touto přehrádkou smáčk- 
nutou (obr. 131 A). Do této skupiny řadí se též rody 
s šešulkami oblými, nesmáčknutými (viz na př. obr. 212). 
ý) Úzkopřehrádečné (Angustiseptae) - které maj í 
blanitou přehrádku v nej užším průměru položenu a tudíž 
šešulku kolmo na tuto přehrádku sploštělou (obr. 131 B). 
III. Nažkovíté (Nucamentaceae) - mají šešulky nepukavě, potlačením bla- 
nité přehrádky často jednopouzdré a jednosemenné, rovnající se nažkám (viz na 
příkl. obr. 230). 
IV. Strukovité (Lomentaceae) — mají plody příčnými přehrádkami roz- 
děleny v jednosemenná pouzdra; dozravše rozpadávají se tyto plody (struky) mezi 
semeny v články (obr. 232); někdy však zůstávají také v celosti (obr. 233). 
131 . Příčný řez šešnlkou 
široko fiřehrádeč lion (A) a Š. 
úzkopřehrádečnou (B). 
132. Semena zbavená slupky a přiČne jejich řezy rostlin křížatých: 
I. bokokořenných (Pleurorhízae), 2. hřbetokořenných (Notorhizae), 3. žlabodeložných (Orthoploceae). 
Co do polohy kořínku klového v semenech vyskytují se u rostlin tohoto 
řádu naší květeně náležejících hlavně tyto 3 případy: 
9 v české literatuře \’3^šla »0 medových žlázkách rostlin křížatých* obšírná mono- 
grafie od dra. Jos. Vel eno vského, nákladem král. české společnosti nauk v Praze r. 1883. 
Odkaziijíce čtenáře, jenž o věc by se zajímal, na uvedenou práci samu, přidáváme z ní 
jako na ukázku několik vyobrazení (obr. 130), v nichž prázdné kroužky značí půdorys)" 
tyčinek, černá místa pak žlázky. 
