99 
dlouhé a více než 4krát delší než širší. Jest ze všech druhů nejobecnější, rostouc 
hlavně v příkopech, u cest, na vlhkých polích a lukách. Kvete současně s před- 
cházející. Jest značně proměnlivá. 
3. Na březích dolejší Vltavy a Labe, jakož i v jižní Moravě (v okolí Břeclavi) 
vyskytuje se r. barborkovitá (R. barbaraeoides Cel., Nast. barb. Tausch — obr. 161), 
která, jsouc předcházející úplně podobna a s ní současně kvetoucí, má listy peřeno- 
klané (na dolejšku lodyhy lyrovitě peřenodílné) a šešule podlouhle elliptičné, 
jen asi 3 krát tak dlouhé jak široké a to na stopkách skoro 2 krát delších nežli jsou samy. 
4. R. obojživelná (R. amphibia Bess., Nasturtium amphibium R. Br. — 
obr. 162) má obyčejně dutou, často dolejškem plaziyou a kořenující lodyhu. Listy 
. jsou tvaru měnivého: kopinaté, v řapík súžené a mělce zubaté; lyrovitě peřeno- 
161 . Rukei' barborkovilá. 
162. Rtikev obojživelná a ruzne tvarv její 
listů; /plod. 
dílné i peřenoklané; a na ponořené části lodyhy (ve vodě) často hřebenitě peřeno- 
dílné. Ať jsou však listy tvaru jakéhokoli, jsou vždy ke spodu stiženy a nemají 
zpravidla na spodině řapíku oušek. Šešule (/) jsou elliptičné, naduřelé, pouze 
2 — Skrát delší než širší a spočívají na odstálých stopkách 3 — 5kráte delších nežli 
jsou samy. 
Jest v příkopech a na březích rybníků v některých krajinách dosti hojná; 
v Cechách hlavně v krajích posudetských, v Polabí, v pořičí dolní Vltavy a střední 
Ohře, jakož i v krajině krumlovsko-budějovicko-třeboňské, na Moravě hlavně 
v části jižnější a střední, ve Slezsku nejvíce v Těšínsku. Květy rozvíjejí se oproti 
předcházejícím druhům již v květnu a vytrvají až do července. 
3. R. zemní (R. terrestris Čel., Nast. terr. Tausch) má na rozdíl od předch. 
lodyhu plnou, již od spodu přímou, nekořeňující, limity většinou nedělené, vejčitě 
