110 
Rod 12. východní (Conringia^ orientalis Andrz,, Ery- 
orientale R. Br., Brassica^ orientalis L., morgenlándischer Hederich - obr. 178) 
jest jednoletá, lysá, sivě ojíněná bylina s velikými, podlouhle vejěitými, celo- 
krajnými, srdčitým spodkem lodyhu kolkolem objímajícími listy a žlutavě bí- 
lými květy. Na lůžku jsou medové žlázky pouze pod kratšími tyčinkami, čímž se 
hořinka od trýzelů odlišuje a samostatným rodem činí; u trýzelů jsou totiž žlázky 
pod všemi tyčinkami. Šešule, až 10 cm dlouhé, na krátkých stopkách od lodyhy 
šikmo odstávající, jsou 4hranné a mají na každé chlopni po jediném, silném 
středním nervu. 
Roste nejraději na vápenitých a hlinitých půdách v Cechách hlavně v Po- 
labí, Pojizeří, v dolním pořiéí Vltavy a Berounky a v krajině žatecko-teplické ; na 
Moravě v části střední a jižní; ve Slezsku v okolí Těšína, Skoěova a j. Kvete od 
června do srpna. 
179. Chudina volní; 
f pcidélný řez šešiilí, ch kousek 
chlopně. 
Rod 13. rol ní (Stenophragma''’ 
Thalianunť' Celak., Arabis' Thaliana^’ L., SisymbriunP 
ThalianunP’ Gaud., Thaks Hederich - obr. 179) jest 
útlá, sivě ojíněná, dole odstále srstnatá, nanejvýš 3 dm 
vysoká, jednoletá bylinka s přízemní růžicí podlouhle 
vejěitých a kopisťovitých, po kraji oddálené zubatých listů. 
Drobounké kvítky jsou bílé, normální stavby kv. křížatých, 
ale někdy jim kratší tyčinky chybějí. Dlouhé šešule (f) spo- 
čívají na tenkých stopkách, které jsou asi zdéli šešulí a 
od lodyhy odstávají; poněvadž jsou tyto šešule smáč- 
knuté kolmo na úzkou svoji pře hřád ku, jsou 
chlopně jejich (r,7/yi člunkovitě vyduté. Semena mají 
dělohy ploché a kořínek položený na hřbetě jedné 
dělohy. 
Roste hojně na málo úrodných, zejména písčitých 
polích a na mezích. Kvete na jaře (v dubnu a květnu). 
Rod 14. V€í‘oe^i-i:aioe‘-* (Hesperis^, Nacht- 
viole) má dlouhé, tenké šešule s lžilnými chlopněmi, 
zakončené bliznou. která se skládá ze 2 vedle sebe 
p ř í m o stojících 1 u p í n k ů. Semena jsou v 1 řadě 
a kořínek leží na hřbetě jedné dělohy. 
Vyskytuje se u nás jednak jsouc pěstována, jednak 
zplaněle ve 3 druzích: 
plátky kor. lilákové, 
fialové nebo bílé 
listy nielceii 
hlouběji zu- 
baté 
vonná 1. 
1. hluboce zuba- 
té, spodní lýro- 
vitě peřeiiodílné 
plátky kor. žlutohnědé, 
fialově žilkované 
^ sinntná 3. 
krávo vitá 2. 
') Heřman Co n ring byl professorem lékařství. Zemřel v Helmstedtu r. 1681. 
Presl ji (snad zkomolením) zval Gorinkia orientalis, od čehož utvořil i jméno české. 
— -) Viz pozn. •■’) na str, 104. — 9 Viz brukev, rod 15. — 9 Chudina = chudinka = 
malá rostlinka (Jungm.). — ") Z řec. orfj-oV =r lizký -f- qoúyiia = přehrádka (šešulky). — 
Jan T h a 1, lékař v Xordhausenách, prozkoumal v botanickém ohledu pohoří harzské; 
Ť r. 1587. — 4 Viz pozn. -) na str. 89. — Viz pozn. •'-) na str. 100. — •’) Z řec. eonéoa 
- večer, poněvadž zvláště za večera voní. 
