114 
listy jsou těsně svinuty v tvrdou hlávku. Sází se v několika odrůdách netoliko 
v zahradách, ale v úrodných, teplejších polohách též na polích, neboť hlávky jeho 
se krouhají a nakládají na „zelí kyselé^'. 
Nejvíce a nej lepší zelí sází se v Čechách v Králohradecku (Lochenice, Plo- 
tiště, Sv. Dvory, Kukleny), v okolí Davle a u Veselí nad Lužnicí, na Moravě v okolí 
Olomouce (Hněvotín). Z odrůd jsou u nás nejoblíbenější: zelí ulmské, brun- 
švické a sviňobrodské, jež vesměs jakožto odrůdy pozdní pěstují se na 
polích: v zahradách sází se odrůdy ranné: z. svatojanské, hollandské, 
jakubské a j. 
h) Kapusta hlavatá neboli pravá, na Moravě kél (Br. ol. sabauda,i Wirsing 
- obr. 185 C) má jako zelí zkrácený košťál a husté, široké, bublinatě svraskalé 
listy svinuté v hlávku více méně sevřenou, poněkud kuželovitou. Pěstuje se v ně- 
185. Pěstované odrůdy kapusty zelné: A karfiol, B kapusta ptipencová, C k. pravá. 
kolika odrůdách (na př. erfurtská, ulmská, vídeňská, pařížská) v za- 
hradách i na polích. 
c) Kapusta zimní neboli kadeřavá, jinak jarmuz- (Br. oleracea acephala,'^ 
Winterkohl) má košťál dosti prodloužený a oddálené, řapíkaté, kadeřavé listy 
v hlávku nesvinuté. Listů užívá se hlavně v době zimní. 
d) Kap. pupencová neboli růžičková, jinak zelníček (B.goler. gemmifera,^ 
Sprossenkohl, Rosenkohl — obr. 185 Z*) vyvinuje na podzim v úžlabích oddálených, 
drobných listů malé hlaviěkovité pupeny, které prodloužený košťál téměř pokrývají 
a jsou v kuchyních zvláště v zimě velice oblíbeny. 
b v Savojsku (= Sabaudia) hlavně pěstovaná. 
b Jarmuz, polské jar muž vzniklo ze střněm. warmiios -- zelí, kapusta, 
b Z řec. ay-lcfaKog = bezhlavý. 
Slož. z lat. gemma ^ pupen -|- ferre = nésti. 
