118 
Sclerotininia Libertiana, která působí předčasné žloutnutí a schnutí 
lodyh a vyvinuje ve dřeni a kůře, malinké, černé hlízky. 
Erysiphe Martii tvoří na listech bílý, moučnatý povlak, na němž později 
se objevují drobounké, černé kuličky. 
Cystopus candidus tvoří -nejen na lodyhách a listech, ale hlavně také 
na šešulích bílé nádorky, z nichž později provaluje se na povrch bílý prášek. 
Polydesmus exitiosus Kůhn působí zhoubně zvláště v šešulích; jeví se 
na venek jako čárkovité nebo teěkovité, černé hromádky. 
to podobně jako u druhu předcházejícího, 
jako u řepky. 
3. Brukev^ neboli kapusta- 
polní (Br. campestris L, Br. rapa^ 
L., Růbenkohl - obr. 195) podobá 
se hořejšími, o b j í m a v ý m i listy 
řepce, ale nejspodnější listy mátrá- 
V o z e 1 e n é (neojíněné), krátkými 
štětinkami řídce posázené a lístky 
kališní posléze rovnovážně 
o d s t á 1 é fF ) ; hrozny květní jsou 
za květu stažené, tak že rozvité 
květy přesahují většinou na 
vrcholku nerozvitá poupata. 
Vyskytuje se někdy na polích 
zplaněle s kořenem vřetenovitým, 
neztloustlým a s lodyhou jen asi 
V 2 vysokou. Hojněji však se pě- 
stuje a to ve 2 odrůdách: 
jakožto řepák oiejný (B. cam. 
oleifera DC., Br. rapa oleifera, Růb- 
sen) s tenkým, nezdužnělým koře- 
nem pro olejnatá semena; 
ój jakožto vodnačka neboli řepa, 
vodnice, okrouhlíce (B. cam. rapa,-^ 
B. rapa rapifera, Br. rapa esculenta,-^ 
Wasserrůbe, Stoppelrůbe) se zduž- 
nělým, jedlým kořenem barvy nej- 
častěji bílé a tvaru řepovitého, ku- 
latého až talířovitého (obr. 196). 
U nás ji sázejí obyčejně po 
žních jakožto plodinu strniskovou 
pro dobytek. S dobou květu má se 
Nepřátelé z říše hmyzu jsou asi titíž 
4. Na stráni u Dvorců blíže Prahy (kde byla poprvé pozorována Dr. Lad. 
Celakovským ml. r. 1882) a snad také v okolí Litoměřic vyskytuje se brukev 
9 Viz poznámku -) na str. 112. 
-) Viz poznámku na str. 112. 
Rapa (od čehož i české řepa) slula Římanům nějaká b\dina řepovitá; zpřízněuo 
s řeck. oárcvg = řepa. 
■*) Lat. esculentus = jedlý. 
