119 
196. Rozličné tvary ztloustlých kořenu řepy-vodnice. 
neboli kapusta prodloužená (Br. elongata Ehrb. — 
obr. 197 ), která má lodyhu rozkladitě větevnatou, listy vej- 
čitě podlouhlé, p e ř e n o k 1 a n é, nejhořejší však čárko- 
vité a celokrajné ; poměrně krátké šešule (f) jsou ke 
spodu ztenčené ve stopečku, kterouž při- 
sedají na rozšířené lůžko odstalých stopek, jež 
jsou asi tak dlouhé jak šešule samy. Hrozny květní, 
rozvíjející se od července do října, jsou jíž za květu 
prodlouženy a zcela bezlisté. Jest domovem v Uhrách. 
Rod 16 . Hořoio^ černá (M elán o si- 
ná pis^ communis'^ Schimper, Brassica^ nigra^ Koch, 
Sinapis^ nigra L, schwarzer Senf — obr. 198) jest 
jednoletá, travozelená bylina s lodyhou větvitou, až 
1 VI vysokou a listy vesměs řapíkatými a při 
tom vespod lyrovitými, nahoře kopinatými, celokraj- 
nými. Bledožluté květy, rozvíjející se v červnu a čer- 
venci, mají as 8 min široké plátky kor. a kališní lístky 
posléze rovnovážné odstálé. 
Čtverhranné, as 2 cm dlouhé, naduřelé šešule 
jsou zakončeny silným zobanem a mají na každé 
chlopni silně vyniklý nerv (žebro), čímž liší se 
tato hořčice od následujících pravých hořčic (Sinapis), 
které mají chlopně 3 — 5žilné; sedíce na krátkých 
stopkách jsou šešule k ose přitisklé. 
jest hojná ve střední Asii a v Řecku, ale také 
u nás bývá mezi obilím někdy zplančlá. V některých 
b z řec. al/.aq — černý 4 - oivam — hořčice. 
') Lat. communis = obecný. 
•’) Viz pozn. 9 íia str. 112. 
■*) Lat. n i g e r = černý. 
Viz pozn. b na str. 120. 
197. Buikev prodloužená; 
f šešule. 
