134 
2. Ř. prorostlá (L. per- 
foliatum L. — obr. 223) má 
spodní listy jednoduše nebo 
dvakráte zpeřeně dělené v čár- 
ko vité ukroj ky, hořejší 
srdčité, celokrajné, leskle 
zelené, spodkem lodyhu 
kolkolem objímající a 
kvítky, objevující se v květnu 
a červnu, na rozdíl od jiných 
druhů, bledožluté. Vejčité 
šešulky (f) mají na hořejším 
okraji jen nepatrnou obrubu. 
1. Řeřicha polní (Lepidium campestre R. Br., Thlaspi campestre L. — 
obr. 222) podobá se vnějškem nějakému penízku (Thlaspi), ku kterémuž rodu 
byla také Linnéem počítána. Jest jako skoro všechny druhy řeřich bylina jednoletá nebo 
dvouletá, nanejvýš 3 dm vysoká a všecka šedopýřitá, s podlouhlými, zuba- 
tými listy, které střelovitým spodem lodyhu objímají; listy přízemní (Z, jsou 
však řapíkaté a bývají někdy chobotnatě peřenoklané. Drobounké kvítky mají bílé 
koruny a dospívají ve vejčité okrouhlé, kolmo na úzkou přehrádku smáčknuté še- 
šulky (/), které jsou vroubeny křídlatým okrajem, na hořejším konci nejširším a 
trochu vykrojeným, obsahují v každém pouzdře po jed- 
nom semenu (^, -y) a sedí na stopkách rovnovážně od- 
stálých nebo sehnutých. Poloha kořínku v semenech {s) 
jest táž jako u kokošky (str. 137). 
Roste u cest, na polích, 
v pobřežním štěrku a na su- 
chých trávnících. Kvete v červ- 
nu a červenci. 
222. Řeřicha pobií; 
z, Zj spodní její list}- ; f šešnl- 
ka, rámec zralé šešulky se 
semeny; s příčný řez semenem. 
Byla pozorována od r. 
1872 na několika místech 
u Prahy (Nusle), Rakovníka, 
České Lípy, Liberce a Tábora, 
nejčastěji na železničních hrá- 
zích, byvši tam nejspíše dráhou 
zavlečena ze zemí jižnějších. Na 
Moravu, zejména do okolí 
Olomouce, Brna, Znojma i j. 
byla prý zavlečena uherskými 
povozy hlavně v r. 1866. 
223. Řeřicha prorostlá; 
f šešulka. 
3. Ř. rum ní (L. ruderale^ L. — obr. 224) má nízkou (sotva 2 dm vysokou), 
obyčejně bohatě a rozkladitě větevnatou, tuhou lodyhu a listy spodní zpeřeně dělené 
v úzké úkrojky, nejhořejší nedělené, čárkovité, přisedlé, ale neobjímavé. Drobounké 
kvítky (^7^ objevují se od května až do podzimku; mají jenom 2 tyčinky, které 
stojí na místě tyčinek delších, a žlutavě bílé kor. plátky — jež však nej častěji 
chybějí - sotva zdélí kalicha. 
Vejčité tobolky (f) mají obrubu na předním konci sotva znatelnou a spočívají 
na stopkách přímo odstálých. 
6 Xa rumištích (= rudera, od rudis = nevzdělaný) rostoucí. 
