Prahy až k Žatci a Litoměřicům) i v střední a jižnější Moravě na polích a u cest. 
Kvete v ěervnu a ěervenci. 
Rod 37, východní (Crambe- tataria Jacq., Meerkohl - 
obr. 236) jest vytrvalá, bujná, v trsech koulovitých rostoucí, polokřovitá, bledo- 
zelená bylina se značně velikými, 2 — 3krát zpeřeně dělenými listy přízemními a 
podobnými nebo jednoduchými, menšími listy lodyžními, mající bílé květy a hru- 
škovité, jednosemenné plody. Ty skládají se sice ze 2 článků, jako plody povázky, 
ale při uzrání se tyto články od sebe oddělují a spodní, nepatrný článek neobsa- 
huje nikdy semen. Poloha kořínku v semenu jest táž jako u obou rodů předch. 
Květy (F) rozvíjející se v ěervnu jsou tím zajímavé, že jejich delší tyčinky (a) 
mají nitky nahoře rozeklané ve 2 ramena, z nichž však jen jedno, ke kratší ty- 
čince obrácené, nese prašník. Druhým ramenem určuje se hmyzu směr, kudy má 
236. Katrdn východní; 
střed kvetu, a delší tyčinka. 
237. Katrdn mořský. 
vstrěiti do nitra květů hlavu, aby se jí co nejvíce dotýkal zralých prašníkův a 
blizny. Opylení děje se u tohoto druhu pouze pylem cizím, an vlastní pyl jest 
na bliznách bez účinku, což mezi křízatými jest zjevem vzácným. 
Vyskytuje se v jižnější Moravě, zvláště v okolí Čejce a krajině hustopečské, 
kamž zavlečen byl přes Uhry z Východu nejspíše vojíny tatarskými, kteří jej při 
sobě nosili proti kurdějům. Veliké trsy jeho, rostoucí nejraději na stráních, po- 
dobají se zdaleka odpočívajícím ovcím. 
Mladých listů a dužnatých, nasládlých kořenů požívají na Východě (v Mol- 
davsku a Valašsku) ba i v Uhrách jako salátu, proto se v těch krajinách katrán 
pěstuje. Na Moravě nazývá lid tuto bylinu aron a bedlivě pátrá po jejím ko- 
řeni připisuje mu moc kouzelnou. 
^ ) -V^zato z ruského k a x p a h i:.. 
-) Slovem y.oáu(^i] rozuměli staří Řekové naši kapustu; přeneseno na tuto rostlinu 
Liuéem, poněvadž listů jejích se požívá. 
