161 
I/. V. modrá (V. cyanea^ Čel.) podobá se též velice violce vonné, se 
kterou i v hlavních znacích (v hákovité blizně, odstálých postranních plátcích kor. 
a dlouhočlenném, výběžkatém oddenku) se shoduje; liší se však od ní dlouze zašpi- 
čatělými palisty, listenci postavenými hluboce pod středem zcela 1 y s ý c h stopek, 
krátkými, ke stopce přilehlými přívěsky kališními, bledě modrými, v dolejší 
třetině bílými plátky kor. a lysým (zřídka nepatrně chloupkatým) semeníkem. 
Roste pořídku na trávnících a v zahradních plotech v nejbližším okolí Prahy 
a Brna, jakož i u Znojma. Kvete již v březnu a dubnu. 
i8. V. obojetná neboli dvojklanná (V. ambigua W. Kit, V. campestris i\r. 
Bieb. — obr. 268) podobá se též violce vonné a oběma předcházejícím shodujíc se 
s nimi zejména v tom, že vonné květy její 
vyrůstají vesměs z oddenku (nikoli z lodyh) 
a že mají kališní lístky tupé, postranní plát- 
ky kor. poodstálé a bliznu hákovitou; liší 
267 . Violka bílá. 
268 . Violka obojetná. 
se však od nich, že nevyhání z přímého oddenku nikdy listnatých výběžku 
shodujíc se v tom ohledě s violkou srstnatou a kopečnou (č. 2. a 3.). Tlu- 
sCounké, skoro dužnaté listy jsou vejčitě podlouhlé, na konci přitupe, po kraji vroub- 
kované, na spodu uCaté nebo mělce (ale nikoli srdčitě) vykrojené v řapik, který jest 
nahoře trochu rozšířený a všecek jemně pýřitý. V mládí jsou čepele svinuty do kor- 
noutů a na ostře vyniklých nervech posázeny chloupky, později však jsou skoro do- 
cela lysé. Kopinaté palisty mají po kraji dlouhé, lysé třásně. Stopky květní jsou 
v době květu přímé, ale za plodu se kladou k zemi, jako u violky vonné. Přívěsky 
kališní jsou od stopky odstálé, plátky kor. barvy fialové a vejčitý semeník nejčastěji 
pýřitý, s chlopněmi 3žilnými. 
1 1 
6 Modrá jako chrpa roliií = nvarog ; viz tam. 
