168 
Opylení, jež obstarává hmyz, jest velice zají- 
mavé. Prašníky dozrávají totiž postupně, každého 
dne jeden a v tom sledu, jak dozrávají, ohýbají se 
nitky tyčinek, takže zralý prašník postaví se vždy 
zrovna nad blizny (obr. 276). Pyl z něho však na 
blizny nedopadá, poněvadž skuliny, jimiž z prašníků 
se vysypává, vznikají na straně od blizen odvrácené; 
ostatně nebyl by pyl ani v té době na bliznách 
mnoho pláten, poněvadž blizny dospívají až tehdy, 
když všech 5 prašníků se bylo vypylilo a opadalo. 
Vypýlivši se vrací se každá tyčinka (vlastně již pouhá 
nitka bez prašníků) opět na svoje původní místo, 
aby nad blizny postaviti se mohla tyčinka následující, 
jejíž prašník právě se otevřel. Tím, že prašníky ne- 
dozrávají najednou, nýbrž postupně, prodlužuje se 
doba příhodná ku přenášení pylu a zúrodnění blizen 
pylem cizím se ještě více zajišťuje. Hmyz lákán 
276. Diagram a podélný řez jg^ jednak vůní jednak patyčinkami, jejichž kulovaté 
kvéiem tolije hahenni ; žlázky jako krůpěje se lesknou, sedá do středu květu 
ao ^3 tyčinky yypylené « tyčinka sto- ^ gj py| břicllO; liavŠtíví-H pak květ StarŠÍ, 
jici pravé nad bliznami. l J ’ 
jehož prašníky jsou již vesměs vypýleny a blizny 
zúrodnění schopny, otírá tento pyl o blizny. 
Úkolem patyčinek není však pouze lesklými žlázkami hmyz klamati; ony 
jsou zároveň jakousi mříží, která zabraňuje hmyzu, usedne-li na pokraj květu, 
aby se nemohl jinak dostati k medovině, leč by se zralého prašníků nebo blizny 
dotekl. Po kulatých (nepichlavých !) žlázkách přeleze totiž hmyz .od okraje dále do 
středu květu a tam teprve zaměří sosákem k medovině ronící se na spodu patyčinek, 
při čemž ovšem hlavou nutně o blizny nebo prašník nad ní postavený naráží. 
Roste hojně na vlhkých, rašelinatých lukách a kvete až koncem léta, v srpnu 
a září. Listy i lodyhy její chutnají poněkud hořce a užívalo se jich dříve v lé- 
kařství. Od některých botaniků bývá počítána k rostlinám lomikamenovitým. 
Lid zove ji též srdečník nebo samo lístek. 
