173 
v četné čárkovité ušty; tobolky jsou převislé a 
obsahují semena s v ras kalá. 
Pěstuje se hojně pro libovonné kvéty v zahrád- 
kách i ve květináčích a místy, zvláště na rumištích, 
vyskytuje se též zplaněle. Kvete až v pozdním létě 
(od července do října). 
Pochází ze sev. Afriky, odkudž ji asi před 150 
léty počali v Evropě pěstovati nejdříve Francouzové. 
Uřezují-li se kvetoucím rostlinám stále květonosné 
větve, aby nemohly vyvinouti semen, přezimují a 
z jara vyhánějí větve nové. Pokraěuje-li se v ořezá- 
vání květonosných větví, zdřevnatí spodní části a rost- 
lina původně jednoletá přemění se ve vytrvalý keříček. 
3. Na mezích a polích v okolí A^elvar a Zlonic 
byla pozorovcána (poprvé r. 1883 prof. Bílkem, hoj- 
něji však r. 1889 ředitelem velvarského cukrovaru, 
J. Kabátem) jihoevrop.ská r. velkokališná (R. phy- 
teuma^ L. — obr. 283 B), rezedě vonné velice 
podobná a ve tvaru listů v, převislých tobolkách 
i svraskalých semenech s ní se shodující; má 
však listy n a s i v ě 1 é, 
kalichy za plodu zve- 
ličelé a prašníky 
' b 1 e d o ž 1 u t é (kdežto 
r. zahradní má listy 
tmavozelené, kalichy 
za plodu nezvětšené a 
prašníky oranžové). 
Plátky kor. jsou roze- 
klány v úzké, dlouhé 
cípy. Kvete v červnu 
a někdy po druhé opět 
v září. 
284. Rýt baroiřský 
285. Diagtam rytu barvíř- 
F květ, k lístky kališní, c plátky kor., 
f plod. 
ského. 
4. Rýt- barvířský 
(R. luteola^ Fárber- 
Wau - obr. 284) má na rozdíl ode všech předch. 
rezed ztuha přímé lodyhy až 1 w vysoké, listy vesměs nedělené, podlouhle 
kopinaté, v přízemní růžici často po krajích vlnovitě zprohýbané a kalich i ko- 
runu 4četné (obr. 285). Hořejší (největší) plátek jest rozeklán v 5 — 7 úzkých 
uštů (obr. 284 7^). Tobolky (f) stojí na krátkých stopkách přímo. 
Roste asi v týchž krajinách jako rezeda žlutá u cest, na rumištích a na 
březích. Obsahuje ve všech ěástečh — které hořce chutnají — trvalé žluté bar- 
vivo — luteolin, pro které jej v některých zemích (na př. v Anglii) pěstují na 
polích. Jest bylina 21etá, která v prvním roce vyvinuje pouze růžici přízemních 
listův a teprve v druhem roce (od června do září) květy. 
vU 
*) Tímto jméuem {(fvrsvua, od (fvrevco = sázím) zvali staří Řekové nějakou zahradní 
zeleninu. — -) Viz. pozn. -) na str 171. — '5 Zdrobnělé slovo lat. lutetis — žlutý, tedy 
tolik co nažloutlý; odtud i polské zóltofarbo wnik, cliorv. žutica. 
