187 
číma, ku které vedou od země schody. K objetí kmene potřebí čtvero Ijdských 
paží a obvod vétevný má přes 120 kroků. V Zámostí u Hluboké v již. Cechách 
je lípa, jejíž objem při zemi obnáší přes 5 m („Vesmír'' 1881). V Cudslavicích 
u Vimperka roste lípa (velkolistá), jejíž kmen (uvnitř ovšem již vyhnilý) má v prsní 
výšce člověka \2 m v objemu. — Primus Sobotka uvádí mohutné, staré lípy: 
v Bzenecké zahradě na Moravě, v Malonicích u Klatov, u Krumlova a krásné stro- 
mořadí lipové z Jičína do Libosadu, 2 km dlouhé a 1200 stromů čítající, o němž 
píše již Balbín, že nemá v celých Čechách sobě rovného; založil je za SOleté 
války proslavený vojevůdce vévoda Albrecht z Valdštýna. 
Vedle četných nepřátel této i jiných druhů lip z říše hmyzu — Leunis jich 
vypočítává přes 80! - zasluhuje zmínky drobná žlabatka Hormonťyia Réau- 
302. Lípa malolistá ; 
podélný řez květem; a, t3’činky; P pestík ; / ploJy s listenem b. 
muriana Lw., která klade vajíčka pod pokožku listů (zvláště lípy velkolisté); 
larvy z vajíěek se líhnoucí dráždí pletivo a následkem 
toho vyrostou na svrchní straně listu kuželovité bra- 
davičky (obr. 304 A*), v jejichž nitru larvy žijí. 
Často též vídati na listech lip chorobné výrostky 
podobné dlouhým, dutým váěkům (obr. 304 C, c); ty 
působí drobounký roztoč Phytoptus. 
Černé skvrny na listech, podobné sazím, pochá- 
zejí od houby Fumago tiliae. 
2. L. velkolistá (T. grandifolia Ehrh., T. platy- 
phyllosi Sco p., Sommerlinde - obr. 305) liší se od 303_ Diagram kvéíu lipy 
0 z řec. zi/MTvq — široký -f- (pvl/.ov -= list. malolisté. 
